CLASIFICAREA GENERALÃ CÂMPIA ROMÂNÃ

ANEXE secțiunea IV (continuare)

T.1. CLASIFICAREA GENERALĂ CÂMPIA ROMÂNĂ

GRAFIC 1. Proporțiile înălțimilor.

Lucrăm cu 77 de obiecte, reprezentând medii de grupă (reprezentând în total 190 piese). Evident, nu am fi putut lucra direct cu piese reale, fiindcă tabloul ar fi devenit practic ilizibil. Și așa, densitatea este foarte mare, făcând analiza dificilă.

Grupările sunt totuși vizibile, cu excepția primelor 3, cele mai importante numeric, în poziție centrală reprezentând deci dominantele culturale. Zonele de interferență sunt notate, temporar, cu sigle alternative (1/2, 1/3).

GRAFIC 2. Proporțiile diametrelor.

Tabloul este complicat, presupunând numeroase separări de subgrupe; astfel:

Grupa 1 se divide astfel:

- 1a valorile centrale (x = [0,67;0,77]; y = [0,43;0,53])

- 1b valorile mari (x > 75; y > 50)

- 1c piesele din stânga (x < 0,63)

- 1d piesa de jos (y < 0,38)

Grupa 2 se împarte tot în 4 subgrupe:

- 2a piesele din centru și dreapta jos (x > 0,75; y = < 0,56)

- 2b grupul de valori minime (x < 0,66 ; y = < 0,48)

- 2c - grupul de valori relativ egale (deci diametre superioare relativ egale cu diametrele inferioare, respectiv x < 0,69; y > 0,56)

- 2d grupul de valori maxime (x > 0,82 ; y > 0,61).

Grupa a 3-a, deși relativ dispersată, poate fi considerată, în ansamblu, în limitele aceleiași definiții (diametru la gură relativ mic, diametru la bază relativ mare).

Grupa a 4-a se divide în 3 subgrupe:

- 4a elementele centrale (x = [0,68;0,79]; y = [0,39;0,5])

- 4b elementele din extrema dreaptă (x > 0,87)

- 4c elementele cu bază lată (y > 0,58)

Grupa a 5-a păstrează o subgrupă principală (5a, centru) și izolează elementul cu bază îngustă (5b, y = 0,35).

Grupa a 6-a se desparte în 3 subgrupe:

- 6a cu gura relativ îngustă (x < 0,74)

- 6b cu gură largă și bază îngustă (dreapta jos)

- 6c elementul izolat cu x = 0,99 (deci gura aproape egală cu diametrul maxim (median)

Grupa a 7-a produce 3 compartimentări, de la stânga la dreapta:

- 7a cu gură îngustă (x < 0,72)

- 7b cu gură mediu deschisă (x = [0,76;0,82])

- 7c elementul izolat cu x = 0,98

Grupele 8, 9 își păstrează unitatea

Grupa a 10-a desparte cele două elemente (10a cu bază medie, y = 0,52; 10b cu bază lată, y = 0,74)

GRAFIC 3. Formatul superior.

Pentru simplificarea graficului, au fost eliminate grupele cu un singur reprezentant (5b, 6b, 6c, 7c, 10a, 10b, 11).

Rezultatele muncii de până aici se văd, și încă foarte spectaculos (cine poate lua autorului bucuria? poate doar timpul...). Grupele rămân în perimetre mici, cu definiții clare. Un singur semi-eveniment se remarcă: grupa a 8-a care oricum se caracterizează prin formate superioare accentuat pozitive rătăcește un exemplar cu valoare peste 20 (cu totul neobișnuit). Acest exemplar va rămâne sub observație, pentru a decide dacă suntem în situația altă grupă sau subgrupă; diferența constatată aici justifică a doua definiție.

A propos de grupe supravegheate, să remarcăm coeziunea dintre grupa 3 și cele două piese anterior suspecte, notate 03_.

De remarcat și interferența marginală a celor două subgrupe 7, ceea ce este natural, fiindcă în graficul anterior am avut o zonă gri, în zona x = [0,72;0,76], delimitarea fiind incertă. Chestiunea nu este problematică, înrudirea celor două subgrupe fiind evidentă, cât și existența lor separată (7a cu deschidere superioară mică, iar 7b cu valori mijlocii).

GRAFIC 4. Formatul inferior.

Problemele sunt aici ceva mai multe:

Grupa 1a separă un element (y < -25), care se va regăsi ca subgrupă (inclusiv în clasificarea finală va fi sub-grupă, nu grupă independentă).

Grupa 1b separă câte un element la stânga și la dreapta (1b_2 cu x = 20 ; 1b_3 cu x = 31).

Grupa a 3-a de multă vreme sub supraveghere se separă, așa cum a fost marcată (în clasificarea definitivă vor fi grupe distincte).

Grupa 6a este relativ fragilă și intră în supraveghere.

Subgrupa 8_1 rămâne în plasa grupei a 8-a

Pentru analiza celorlalte repere va fi suficientă analiza direct pe tabel. De aici încolo nu se mai creează grupe, ci subgrupe.

Pentru dimensiunile marginii contează, practic, să marcăm valorile extreme (elementele fără margine sau fără răsfrângere a buzei- ceea ce generează valori de 100 la înălțimea gâtului, IG). Astfel, grupa 1c separă cele două elemente (formând 1c_1 și 1c_2). Grupa 2c separă un element cu IG = 100. La fel grupa 7b. Elementul 8_1 nu are deloc margine și este declarat grupă separată (notată 8b).

În strânsă corelație cu analiza marginii urmează analiza așa numitelor unghiuri specifice (în varianta sintetică SU diferența unghiulară buză-gât - și St diferența tangentelor). La grupa 2b se distinge o subgrupă cu modulare mai accentuată a marginii (valori SU > 40). Similar grupele 3b, 4c, 5a, 7a, 7b_1, 8a, 9.

Analiza piciorului a adus puțin noutăți. S-a creat o subgrupă la 3a.

ÎNAPOI LA SUMAR ANEXE

ÎNAPOI LA INDEX

MAI DEPARTE tabelul concluziv grupe Câmpia Română

- corespondență clasificare serie (CR)