DULCEANCA II: filtrul tipologic

ANEXE TEHNICE SECȚIUNEA IV (continuare)

M.5. Dulceanca II - Filtrul tipologic

GRAFIC 1: Înălțimea și Înălțimea superioară.

Ca și în celelalte situri, vasele întregi, lucrate pe roată (CLRR), prezintă grupaj strâns, constituind grupa I a, alături de un grup reprezentativ de vase lucrate cu mâna (clm); această grupă se caracterizează printr-o înălțime relativ mică, în jur de 1, și o înălțime superioară cu valori centrate pe intervalul 0,35-0,4;

un singur exemplar excentric, cu proporții mai puțin obișnuite, va fi considerat, temporar, în grupa I b

Ceramica lucrată cu mâna formează o grupă separată, grupa II, cu I = [1,18; 1,33]; la rigoare, ar putea fi identificate două subgrupe, funcție de înălțimea superioară (Is/I)

GRAFIC 2: raporturile diametrelor.

Plecând de la observația că subgrupele 2a și 2b sunt suficient de grupate pentru a fi luate în considerație ca bloc. Deși de obicei grupa 1 își conservă unitate în timpul analizei, aici, în mod evident, trebuie să definim două subgrupe. Noul tablou arată astfel:

grupa 1a se desparte în:

-gr.1a (3 ex. CLRR și 2 ex. clm); se caracterizează prin proporții echilibrate (f/a = [0,68; 0,81]; k/a = [0,46; 0,59]);

-gr.1b (3 ex. CLRR și 1 ex. clm); se caracterizează printr-o gură largă și o bază îngustă

-gr.1c (notat anterior 1b);

-gr.2 (4 ex. clm) - pare grupa caracteristică pentru ceramica lucrată cu mâna; să notăm totuși că această grupă se distinge de gr. 1a numai printr-o înălțime ceva mai mare;

-gr.3 (1 ex. clm) - care, funcție de comportamentul în alte grafice este arondabil fie gr.1a fie gr. 2;

GRAFIC 3: lățimea și formatul Calotei superioare.

Vasul considerat grupă distinctă 3 în graficul anterior a fost arondat la gr.2

Gr. 2 se caracterizează de o lățime medie spre mică (Ls = [23,8; 29]) și un format globular (Fs = [-6; 6]); diferența de aproape 12 puncte la format poate să pară mare, dar nu este hotărâtoare în generarea unui aspect net distinct.

Subgrupele 1* se unifică, cu excepția subgrupei 1c, care confirmă o morfologie net distinctă, cu o lățime neobișnuită pentru veramica lucrată pe roată și foarte rară și pe ceramica lucrată cu mâna, fiind caracteristică a culturii Korceak; a fost redenumită grupa 3, pentru a arăta distincția.

GRAFICUL 4: Lățimea și formatul Calotei inferioare

Acest grafic nu schimbă nimic din ce am stabilit. Grupele sunt clare și nu le-am mai subliniat prin elipse. Grupa 1a (pătrate pline) ocupă centrul și nordul. Grupa 1b se află în sud, ca și grupa 3. Grupa 2 se află în centru și vest.

În cursul unei analize normale pe vase întregi, așa cum a decurs a pe marginea primelor trei grafice, graficul lățimii și formatului inferior nu mai este necesar, aceste caracteristici decurgând din combinarea celorlalte (înălțimi, diametre și formatul superior). Am realizat însă acest grafic aici, experimental, pentru a demonstra vizual complementaritatea datelor.

GRAFICUL 5: Unghiurile specifice (diferența tangentelor pe x și diferența unghiurilor marginii pe y).

Lipsesc două piese - vase complete fără buza vasului, ceea ce n-a permis măsurarea unghiului în C (UC), câte unul la grupele 1b și 2.

În graficele 4 și 5 grupa 2 tinde să se separeze în două subgrupe; este o aparență, valorile fiind încrucișate; nu este însă mai puțin adevărat că grupa 2 nu are o coerență foarte bună (ceea ce la ceramica lucrată cu mâna nu este surprinzător).

Celelalte grupe se comportă normal. Grupa 1a ocupă vestul, iar 1b - vestul. Grupa 1a se caracterizează prin diferența net pozitivă a tangentelor, în timp ce grupa 1b tinde spre 0.

Ca regulă generală, diferența tangentelor (St) este pozitivă (=> Calota superioară este mai bombată) iar modularea totală a marginii (SU) oscilează între 45 și 60.

GRAFICUL 6. Proporțiile marginii.

Pe axa x se află mărimea gâtului în înălțimea marginii (PIG); pe y se află media înălțimii marginii (SM) în cele două norme (a înălțimii superioare și a diametrului la gură).

Existența grupelor cu care am lucrat până aici se confirmă, cu mențiunea "evenimentelor" produse de câte un membru al grupelor 1b și 2, pe care îi găsim la gr.1a. În rest, grupele se separă pe paliere distincte. Observăm că diferența o face înălțimea marginiii și nu gâtul, ale căror valori sunt similare.

Graficul simetric, al părții inferioare ale vaselor, nu poate fi realizat, marea majoritate a pieselor având valori la 0. Piciorul caracterizează numai gr.1b, unde 3 vase din 5 au un picior scurt (valori de la 11 la 16, ceea ce înseamnă a opta sau a noua parte din valoarea mijlocie a înălțimii superioare și a bazei), din care unul singur are și talpă, egală cu jumătatea înălțimii piciorului. Un alt vas din grupa 1a (tot clm) are un picior foarte scurt, fără talpă). Dintre vasele modelate cu roata, numai exemplarul de la gr.3 are picior, tot fără talpă. Acest vas se distinge pe toată linia de restul ceramicii lucrate la roată.

ÎNAPOI LA SUMAR ANEXE

ÎNAPOI LA INDEX

MAI DEPARTE morfologie Dulceanca IV