Rașcov & Codân - comparații dimensiuni

ANEXE SECȚIUNEA IV (continuare)

K.9. Comparația dimensiunilor metrice și a claselor de capacitate

Un element important al comparativismului inter-cultural este studiul dimensiunilor absolute și al claselor de capacitate, complementar studiului morfologic. Dacă morfologia ceramicii lucrate cu mâna poate furniza informații despre substratul ("back-ground) cultural al comunităților, studiul dimensiunilor poate da sugestii asupra dinamicii sociale și agregării politice.

Comparația directă a circa o mie de vase nu este operantă, vom recurge la confruntarea mediilor de sit, în tabelul de mai jos.

TABEL CU DIMENSIUNI MEDII

lot Volum total Vol. sup. Vol. sup/ Volum Volum dedus Diametru buză Diametru bază Înălțime

Rașcov 2.484 0.979 0.418 2.342 12.80 8.95 18.94

Codân 1.934 1.048 0.431 2.432 15.50 7.41 17.11

Slovacia 3.481 1.547 0.456 3.393 15.90 8.96 21.15

Polonia 3.667 1.780 0.437 4.073 16.17 8.83 21.62

Ucraina (K. VII) 3.476 1.824 0.408 4.471 17.92 8.50 20.51

Să explicăm termenii tabelului. Volumele superioare afișate reprezintă medii pe tot lotul de calote superioare complete. Cifrele acestea sunt interesante fiindcă sunt rezultatul mai multor piese, reflectând mai fidel mărimile relative ale lotului. De aici faptul că nu se pot corela direct valorile de pe primele două coloane. Pentru a corecta acest neajuns, a fost introdusă a treia coloană, pe care este făcut raportul dintre volumele superioare și cele totale, așa cum a rezultat numai din măsurătoarea vaselor întregi. Coloana a patra (Volum dedus) redă un volum total mediu ipotetic, corelând raportul din coloana 3 (rezultat din măsurători reale, pe vase întregi) cu media volumelor superioare măsurate pe tot lotul; rezultă o cifră care, în unele situații, corectează serios corespondentele de pe prima coloană. Coloanele 5-7 repezintă medii centimetrice, realizate pe toate piesele care au dimensiunea respectivă măsurabilă.

Compararea cifrelor de capacitate cu cele metrice constituie încă un avertisment că studiul dimensiunilor fără studiul capacităților nu poate produce rezultate. Dacă diferențele dimensiunilor, în centimetri, par nesemnificative, diferențele mediilor de volum sunt foarte relevante (cu exepția Korceakului, celelalte loturi sunt compuse din peste 250 de jumătăți superioare de vas!).

Am arătat cu alt prilej că volumul mediu al vaselor reprezintă un indicator al dinamicii sociale (în esență - volumele mari însoțesc societățile în expansiune) iar un sistem similar de capacități ar putea indica o autoritate unică (sau cel puțin tradițiile unei autorități mai vechi). Diferențele dintre siturile din Bucovina și lumea slavă sunt suficiente pentru a pune sub semnul întrebării aparteneța Rașcovului și Codânului la această lume. Interesant este că, în ciuda diferențelor semnificative de morfologie, între Codân și Rașcov ceea ce recomandă două populații de sorginte diferită , media volumelor vaselor indică cel puțin unele similitudini ale sistemului de capacități; de unde, dacă ar fi să ne ducem gândul până la capăt, și autoritatea politică ar fi aceeași. Faptul însă ar trebui statuat numai după studierea amănunțită a sistemelor de capacitate.

Tabelul de mai jos reunește concluziile trase în urma studierii fiecărui sit în parte. Clasele de capacitate reprezintă medii ale vaselor din clasa respectivă.

TABEL COMPARATIV:

clase de capacitate la Codân§ și Rașcov

## Sit \ Clasa (litri) A B C D E F G

Codân 0.294 1.298 4.145 5.674 13?

Rașcov 0.291 1.118 1.991 3.076 4.201 6.109 ?

Diferențe există, la Codân lipsind două clase de volum intermediare. Clasele existente au însă asemănări frapante. Diferență mai mare se înregistrează numai la clasa F. Vasele de volum mai mare sunt însă rare, practic pe toate siturile epocii. Dar seriile scurte înseamnă și credibilitate mică; la aceasta trebuie adăugat, firește, că mediile sunt făcute pe volume totale deduse§, cât și calitatea discutabilă a desenelor.

Lumea slavă, atât de întinsă și diferită și cu o proverbială lipsă de unitate, nu are cum oferi o sistemă a claselor de volum. În general, analizele volumetrice pe situri slave sunt foarte dificile, iar rezultatele părelnice. În măsura în care se poate achiziționa o concluzie, în mai toate arealele slave poate fi identificată o clasă în jur de 6 litri care, deși rară (cu exemplare puține), pare a sta la baza sistemului. Tot în general, dar cu o valoare de generalitate mai mică, sistemul divizionar slav pare ternar (divizorul este 3). În ciuda diversității, am căutat o analogie cât mai apropiată pentru situațiile din Bucovina. Am găsit-o, dar nu unde ne-am fi așteptat: la Bratislava. Iată cifrele pentru clasele de capacitate de la gura Moravei: 1.043; 2.101; 2.873; 4.102; 5.820. Evident, nu poate fi vorba despre vreo legătură politică, distanța fiind prea mare. Nici vreo legătură culturală mai veche nu este foarte probabilă, morfologiile ceramicii de la Rașcov și Bratislava fiind prea diferite (o asemănare mai bună ar fi avut situl de la Codân). Dincolo de factorul unificator al grupei de 6 litri restul pare coincidență.

Grupa de 6 litri există însă și în Câmpia Munteană, sau cel puțin în vestul ei, la Dulceanca. Iată secvența de clase de capacitate, valabilă pentru toate trei siturile (Dulceanca I, II și IV) de secol VI: 0.336; 1.456; 3.004; 5.565; 8.155. Cu excepția clasei de 8 litri (care iese din sistem), și Dulceanca pare să folosească vasul de 6 litri, dar divizorul sub-claselor este 2 (modulul fiind 6 3 1.5).

Sistemele de capacitate sunt diferite. Explicația cvasi-universalității grupei de capacitate de 6 litri pare să fie necesitatea unui factor de măsură comun cu lumea romană. În fine, chiar și acest fapt este discutabil (deși pare singura explicație posibilă), deoarece sunt necesare două vase de 6 litri pentru a ne apropia de urna romană, care măsoară 13 litri...

ÎNAPOI LA SUMAR ANEXE

ÎNAPOI LA INDEX

MAI DEPARTE clasificare ceramică slavă (global)

§ Pentru Codân au fost folosite datele din graficul 9 al analizei volumelor de la Codân (v. supra).

§ Procedura calculării volumului dedus este descrisă pe larg la paginile anterioare, de analiză a sitului de la Codân.