CUPRINS

volumul I

INTRODUCERE

SECȚIUNEA I: SISTEMUL TEHNOLOGIC - Sistemul Compas

CAPITOLUL 1: Morfologie analitică numerică

1.1. Achiziția de date; tipuri de date

1.1.1. Stabilirea reperelor

1.1.2. Informații primare

1.1.2.1. Lățimea

1.1.2.2. Formatul

1.1.2.3. Arcuirea

1.1.2.4. Marginea

1.1.2.5. Unghiuri

1.1.2.6. Piciorul

1.1.2.7. Proporții

1.1.2.8. Dimensiuni

1.1.2.9. Grosimi

1.1.3. Criterii complementare

1.1.4. Traterea asimetriilor

1.1.5. Măsurătorile și baza de date

1.1.6. Informații secundare

1.2. Reprezentări ale obiectului arheologic (cazul particular al ceramicii)

1.2.1. Probleme ale desenului ca obiect al măsurătorilor

1.2.2. Utilizarea fotografiilor de obiect

1.3. Metode de prelucrare

1.3.1.Tipuri de medii aritmetice

1.3.2. Desenul matricial

1.3.3. Graficele cu două coordonate

1.3.4. Analogia absolută

1.3.5. Analogia relativă

1.3.6. Înserierea

CAPITOLUL 2: Studiul capacității vaselor ceramice

2.1. Generalități

2.2. Aflarea capacității prin metode consacrate

2.3. Metoda de calcul în Sistemul Compas

2.4. Volume deduse

CAPITOLUL 3: Prelucrări alfa-numerice

3.1. Generalități

3.2. Componente morfologice (Codul Buko modificat)

3.3. Accidente morfologice

3.4. Morfologia buzelor de vas

3.5. Morfologia bazei de vas

3.6. Elemente prehensoare și anexe de turnare

3.7. Descrierea fabricației

3.8. Descrierea decorului

3.9. Tehnici de modelare a ceramicii

3.10. Arderea vaselor

3.11. Funcționalitatea recipientelor ceramice

3.12. Sugestii pentru organizarea fișelor

SECȚIUNEA II: SISTEMUL DE REFERINȚÃ

CAPITOLUL 4: Referința diacronică

4.1. Ceramica daco-romană

4.1.1. Cultura Chilia-Militari

4.1.2. Ceramica dacică de la Locusteni

4.1.3. Soporu de Câmpie

4.1.4. Ceramică arhaică din arealul carpic

4.1.5. Analogia sarmatică

4.1.6. Ceramica romană din Oltenia

4.2. Ceramica de tradiție romană

4.2.1. Elemente Cerneahov din Câmpia Română

4.2.2. Aspectul cultural Cireșanu

4.2.3. Orizontul post-roman din Transilvania

CAPITOLUL 5: Referința sincronică

5.1. Ceramica romană târzie

5.1.1. Un exemplu sud-dunărean (Iatrus)

5.1.2. Ceramica dintr-un capăt de pod nord-dunărean

5.2. Ceramica arealelor periferice

5.2.1. Botoșana

5.2.2. Dolheștii Mari

5.2.3. Suceava-Șipot

5.2.4. Izvoare Bahna

5.2.5. Bacău-Curtea Domnească

5.2.6. Noșlac

5.2.7. Așezările 1 și 2 de la Bratei

5.2.8. Ceramica arhaică în mediu roman (Capidava)

5.2.9. Aspectul cultural Popina-Garvăn

5.3. Ceramica slavă primitivă

5.3.1. Tipul Praga

5.3.2. Ceramica din Slovacia

5.3.3. Ceramica sud-poloneză

5.3.4. Tipul ceramic Korceak

5.3.5. O sinteză a epocii: Rașcov

5.3.6. Un produs al izolării: Codân

5.3.7. O cultură la marginea lumii slave: Penkovka

SECȚIUNEA III: PRINCIPALELE SITURI IPOTEȘTI-CÂNDEȘTI

CAPITOLUL 6: Muntenia de sud-vest

6.1. Ipotești

6.2. Așezările de la Dulceanca

6.3. Alte așezări din Teleorman

CAPITOLUL 7. Muntenia centrală (bazinul inferior al Dâmboviței)

7.1. Așezarea suspectată de internaționalism: Ciurel

7.2. Așezarea de la Soldat Ghivan

7.3. Aspectul cultural Străulești

- Cățelu Nou

- Străulești-Măicănești

- Străulești-Lunca

- concluzii

7.4. Alte așezări bucureștene

CAPITOLUL 8. Situri marginale din Muntenia

8.1. Așezări din proximitatea Dunării

- Cătălui

- Șuvița Hotarului

- Radovanu

8.2. Situri la extremitatea răsăriteană

- Vadu Anei

- Sărata Monteoru

- necropole de înhumație

- Cândești

8.3. Așezări nord-muntene (aspectul cultural Târgșor)

- Budureasca

- Târgșor

- Șirna

- Băleni

CAPITOLUL 9. Extensia olteană

9.1. Siturile cheie

- Gropșani

- Vadu Codrii

9.2. Situri problematice

- Făcăi

- Mărăcinele

- Ostrovul Mare (și zona)

- situri de la Porțile de Fier

CAPITOLUL 10. Extensia ardeleană?

SECȚIUNEA IV: CARACTERISTICI ȘI EVOLUȚII ALE CERAMICII IPOTEȘTI-CÂNDEȘTI

CAPITOLUL 11. Fabricația

11.1. Pasta ceramică

11.2. Tehnicile de modelare

11.3. Arderea vaselor

CAPITOLUL 12. Decorul

12.1. Frecvența decorului funcție de tehnica de modelare

12.2. Frecvența și agregarea motivelor decorative ceramică lucrată la roată

12.3. Frecvența și agregarea motivelor decorative ceramica lucrată cu mâna

CAPITOLUL 13. Morfologie alfa-numerică

13.1. Accidente morfologice

13.2. Morfologia buzelor de vas

13.3. Morfologia bazelor de vas

CAPITOLUL 14: Morfologie numerică

14.1. Clasificarea generală a ceramicii din Câmpia Română

14.2. Seria tipologică Ipotești-Cândești

14.3. Comparația între grupele slave timpurii și cele din Câmpia Română

CAPITOLUL 15. Capacitatea vaselor

CAPITOLUL 16. Considerații asupra funcționalității recipientelor

16.1. Așezările de la Dulceanca

16.2. Alte așezări ale culturii Ipotești-Cândești. Privire de ansamblu

SECȚIUNEA V: CIRCUMSTANȚIEREA CONCLUZIILOR

CAPITOLUL 17. Analiza izvoarelor și expectația arheologică

17.1. Scurtă istorie proto-bizantină de la Zenon la Heraclius

17.2. Izvoarele literare despre prezența barbarilor la Dunăre.

Concluzii istorice și așteptări arheologice

CAPITOLUL 18. Alte surse de cunoaștere istorică

18.1. Evidența numismatică

18.2. Evidența arheologică colaterală [fișiere separate:

A. tipuri de locuință

B. prelucrări metale; piese de metal

C. antropologie; rituri funerare]

CONCLUZII

BIBLIOGRAFIE

A B C D F G-H K-L M

N O P R S T V-Z

PRESCURTÃRI BIBLIOGRAFICE

- literele A și B

- literele C la L

- literele M la Z

ÎNAPOI LA INDEX

CUPRINS VOLUMUL II