Polonia - morfologie

ANEXE SECȚIUNEA IV (continuare)

J.4. Polonia analiza morfologică

GRAFIC 1. Raportul înălțimilor.

gr. 1: (albastru, mai departe) grupa numeric dominantă, în special în S, este cea mai apropiată de modelul roman generic (o posibilă influență a Slovaciei, sau, mai probabil, o moștenire generică a formelor SdM-C); interesant de observat și faptul că majoritatea acestor piese sunt din faza 2 (sec. VII), deci pot fi un model adoptat recent, ca urmare a unor influențe sudice

gr. 2 (roșu) sunt forme înalte, bine proporționate, care s-ar putea înscrie în conformația ceramicii de tradiție carpică (carpatică)

gr. 3 (verde) cu forme scunde și medii și cu o înălțime superioară foarte mică, este mai apropiată de modelele ucrainene; de notat prezența excusiv SE-ică

De aici încolo vor fi urmărite numai grupele morfologice (urmărirea în paralel a grupelor geografice și cronologice este aproape imposibilă)

GRAFIC 2. Raporturile diametrelor.

Majoritatea pieselor grupelor principale (1 și 2) se grupează pe o diagonală a proporțiilor (creșterea diametrului la gură corespunde unei descreșteri a diametrului la bază)

Graficul forțează definirea a trei subgrupe, marcate prin elipse

GRAFICUL 3. Un caz de o claritate rarissimă. Grupele și subgrupele se definesc în câmpuri aproape complet distincte. Faptul este într-o oarecare măsură natural, lățimea și formatul fiind rezultate directe ale proporțiilor majore. Graficul aduce prețioase informații transferabile vaselor din care s-a păstrat numai C.s. (și nu sunt puține)

Segregarea totală (repet: rară) conduce la ideea unei proveniențe culturale distincte

GRAFICUL 4. Grupajele sunt mai puțin clare, confirmând un aspect frecvent în culturile epocii: conformația C.s. este mai importantă decât cea a C.i. în definirea culturală (vasul este privit în general de sus, această parte fiind decisivă pentru efectul estetic al formei).

Totuși, gr. 1 și 2 se întretaie de puțin, iar subgrupele 1 a și b se află în zone distincte; Distincții clare se văd și în interiorul grupei 3.

GRAFICUL 5. Caracteristicile Marginii.

Graficul este mai degrabă confuz (ceea ce se întâmplă frecvent pe acest tip de grafic)

Cu excepția grupei întâi, celelalte sunt foarte dispersate. Interesantă observația că toate grupele au reprezentanți între vasele cu buză interioară (PIG de 100, respectiv gâtul reprezintă 100 % din Margine). Observația are și o morală: caracteristicile Marginii nu sunt relevante pentru analiza tipologică (deși sunt considerate adesea ca fiind relevante).

Vasele fără buză întoarsă sunt considerate - greșit - ca fiind foarte specifice slavilor și nu de puține ori sunt considerate tip morfologic în sine; cel mult, însă, acestea pot fi considerate ca sub-grupe (la fiecare grupă demonstrată până aici).

GRAFICUL 6, al unghiurilor specifice, oferă un corelativ al celor observate la graficul anterior; piesele cu PIG = 100 se traduc aici prin SU (= diferența unghiurilor Marginii) aproape de 0. Aici devine pregnantă ideea că este necesară definirea unor subgrupe; astfel:

sub-grupa 1 și 3 c definesc vase cu SU =< 12 și St (diferența tangentelor) pregnant negativă (< -18), deci cu umăr foarte prelins;

sub-grupa 1 și 2 d (subgrupa 2 c nu a fost definită) are, din contră, o arcuire relativ mare a Marginii (> 40) și o diferență pozitivă a tangentelor (=> cu umăr)

Graficul proporțiilor Picior-Talpă nu mai este necesar, caracteristicile acestei culturi fiind evidente chiar și fără măsurători: un Picior scund, prezent în mai puțin de jumătate dintre cazuri, Talpa fiind cu totul accidentală (=> necaracteristică). Această descriere se potrivește, fără distincții, tuturor grupelor (Piciorul nu va fi folosit în caracterizarea grupelor); este încă o dovadă că părții inferioare a corpului vasului i se acordă mult mai mică importanță. Ar fi foarte interesant de știut cum se repartizează grosimile pereților pe grupele deja constituite:

GRAFIC 7. Grosimea pereților (PGrs = grosimea calotei superioare; Sgri = grosimea bazei vasului corelată diametrului)

Dacă este adevărat că grupa întâi are reprezentare în toate zonele graficului, în privința grupelor 2 și 3 lucrurile se schimbă:

- grupa 2, cu toate subgrupele sale, este caracterizată (ca și ceramica lucrată cu mâna din arealul dacic, cu care am făcut comparația de la început) de grosimi mari. Acest fapt ar putea fi explicat, eventual, prin regimul de înălțime mare, altfel spus prin diametre relativ mici, față de înălțime (or, grosimile se raportează la diametrele alăturate);

- grupa 3 (cu excepția subgrupei 3 b) se caracterizează prin grosimi relative mici. Și de această dată, am putea încerca o explicație prin prisma conformației (vase scunde). Nu ar trebui însă pierdută din vedere eventualitatea unor specializări morfo-funcționale (greu de descifrat, de altfel)

ÎNAPOI LA SUMAR ANEXE

ÎNAPOI LA INDEX

MAI DEPARTE volumetrie Polonia