Criterii complementare

CAPITOLUL 1: MORFOLOGIA ANALITICÃ NUMERICÃ

1.1. Achiziția de date; tipuri de date (continuare)

p. 17

1.1.3. Criterii complementare

În afara celor prezentate și în prima ediție a Sistemului Compas au intervenit câteva tipuri de date pe care le-am considerat necesare, însă numai pentru situații particulare.

O situație este cea a recipientelor cu un segment cilindric sau tronconic bine precizat (amfore, de pildă). La aceste vase se operează cu câteva repere și date suplimentare. În primul rând, în locul unui diametru median avem trei[23]: MaS (median superior, care marchează începutul segmentului cilindric/tronconic), MaI (median inferior, care marchează sfârșitul segmentului cilindric/tronconic) și Ma[24] (care, aici, reprezintă jumătatea distanței dintre as și ai). Înălțimea dintre Mas și Mai este Înălțimea mediană

p. 18

care, corelată înălțimii totale, generează criteriul de informație primară PImd/I. Nu am fost în situația de a face analize morfologice pe astfel de obiecte. Apărând repere și criterii suplimentare, cu siguranță teoria se va complica. Pentru etalarea diferențelor va fi necesar un studiu separat, alături de aplicația corespunzătoare.

Raportul dintre înălțimea inferioară și înălțime (PIi/I) este folosit numai în cazul particular al vaselor din care nu a fost întregită decât jumătatea inferioară (raportul, în celelalte cazuri dedus, este indispensabil calculului de volum).

Alte două criterii folosite numai în situații specifice (aici: tipsii) sunt AI/f și AI/k (explicate în Anexa tehnică). Aceste criterii sunt necesare fiindcă o mulțime de criterii uzuale (lățimea, formatul, arcuirea) nu sunt aplicabile unor forme foarte plate.

Se pot folosi oricâte alte criterii, prin recorelarea unor date. De exemplu, Rusanova și urmașii folosesc criterii care, în termenii Compas, se scriu PIi/I (folosit de mine numai ca situație particulară, v. supra) sau Pa/f (ceea ce este relația inversată a criteriului Compas Pf/a), pentru a da doar exemple (lista criteriilor Rusanovei este însă mult mai scurtă). Am putea folosi și aceste criterii, abuzând de capacitatea practic nelimitată a calculatorului de a memora și jongla cu cifre; ar fi însă redundant să reținem asemenea informații, fiindcă ele pot fi oricând obținute prin interogarea bazei de date (deci prin folosirea unui query, în termenii bazei de date) prin recorelarea datelor existente.

Scopul informațiilor primare este de a crea un sistem care să fie capabil să descrie obiectul[25], în detaliile semnificative. Așa cum vom vedea, aceste cifre pot folosi efectiv la realizarea a ceea ce vom numi, în alt subcapitol, desenul matricial. Un scop secundar, după cum vom vedea, este prelevarea a suficient de multe date pentru a permite calculul capacității.

ÎNAPOI LA SUMAR VOLUMUL I

ÎNAPOI LA INDEX

MAI DEPARTE 1.1.4. (Tratarea asimetriilor)

[23] Vezi planșa V, fig. 17.

[24] Cele trei sunt de fapt valori de măsurătoare (de aceea poartă prefixul M, vezi subcapitolele următoare), realizând prin mediere diametrul cilindrului necesar calcului de volum (despre măsurarea capacității tot într-un capitol următor)

[25] Este ceea ce, din păcate, nu a reușit Gabriel Fusek (1994), deși este clar că a încercat. Pentru a evita munca epuizantă, pe un lot semnificativ de vase, de sute de obiecte, am încercat să compatibilizez cele două sisteme, respectiv să realizez o interfață prin care să se încarce date tip Fusek, iar sistemul să returneze date tip Compas (sau invers), dar am eșuat, constatând că sistemul, rațional până la un punct, nu se încheie. Cu alte cuvinte, din tabelele lui Fusek nu se poate reconstitui imaginea unui vas.