Chilia-Militari

SECȚIUNEA IV: GRAFICE

A.1. Analiză tipologică cultura Chilia-Militari (BICHIR 1984)

GRAFIC 1: raportul înălțimilor

Sunt aduse în grafic toate tipurile de ceramică, pentru a demonstra (dacă mai era nevoie) că o clasificare funcțională trebuie să aibă la bază criterii morfologice. Acest mod de a pune problema are avantajul de a releva contaminările morfologice între clase funcționale, sau chiar de a pune în evidență unele inconsistențe taxonomice (clasificările de mai sus sunt mai mult sau mai puțin cele datorate lui Bichir, cu eventuale reformulări).

Pe această linie se observă că, cel puțin pe acest grafic, definițiile cănilor și urcioarelor tind să se confunde; evident, confruntarea trebuie făcută la toate criteriile de analiză. Se mai observă două oale-borcan (o-b) cu înălțimi mici (arealul E), care le încadrează mai mult noțiunii de castron.

Analiza va continua urmărind numai clasificările temporare (de la A la F), urmând ca, finalmente, să se producă un raport din are să reiasă relația dintre grupele morfologice, cele funcționale și cele tehnologice (ceramică lucrată cu mâna/ cu roata; tipuri de ardere și culoare).

GRAFIC 2: raportul diametrelor; f/a = raportul diametrului la buză cu diametrul median (maxim); k/a = diametrul la bază raportat diametrului median.

Se produc numeroase diviziuni (fundamentale, la acest criteriu; generează grupe distincte în clasificarea finală), perfect normale pentru o cultură care înglobează experiențe culturale atât de diverse:

A1 f/a > 0.7; k/a < 0.5

A2 f/a < 0.7; k/a < 0.5

A3 k/a ~ 0.6

B1 f/a < 0.5

B2 f/a [0.65; 0.71]

B3 f/a > 0.85

C1 f/a [0.6; 0.8]; k/a <0.55

C2 k/a [0.55; 0.7]

C3 k/a > 0.85

C4 f/a < 0.5

D1 f/a [0.66; 0.85]; k/a < 0.5

D2 f/a < 0.47

D3 k/a > 0.65

E1 f/a < 0.85

E2 f/a > 1

GRAFICUL 3: Lățimea (Ls) și Formatul (Fs) calotei superioare.

Clasificarea pare în bună măsură stabilizată. Sunt necesare puține corecții; astfel:

- grupa C1 se desparte în C1a (Fs < 10) și C1b (Fs > 10)

- exemplarul D2 cu format pozitiv se va nota D2?, pentru a supraveghea tendințele de desprindere din grupă

- grupa A2 are formate relativ diferite, dar lățimi similare; potențial, formatele pozitive ar putea reprezenta o grupă distinctă; se notează A2?

GRAFIC 4: lățimea și formatul inferioare

Desprinderile A2? și D2? nu s-au produs.

Grupele C1a și C1b nu sunt foarte solidare, dar se plasează în același sfert de grafic iar abaterile sunt normale.

O problemă a apărut la nivelul grupei B3:

calotele relativ largi și înalte (Li > 24; Fi < -14.5) devin B3a; celelalte două, mai înguste și mai globulare, devin B3b

GRAFIC 5. Dimensiunile marginii (SM reprezintă o medie a înălțimii marginii, din raporturile cu înălțimea superioară și cu diametrul la gură; IG reprezintă înălțimea gâtului din înălțimea marginii).

Este un grafic, prin natura lui, foarte instabil; aici contează numai diferențele categorice de plasament ale componentelor aceleiași grupe (situația în care grupa se divide, generând însă nu grupe de sine stătătoare, ci sub-grupe). Sunt de făcut și alte distincții, și anume că diferența pe SM este mai importantă decât diferențele onstatate pe IG.

De aceea, de pildă, diferențele la grupa C1a sunt considerate nesemnificative, ca și la grupa D3. Semnele de întrebare de la A2? și D2? dispar. În schimb, apar următoarele subgrupe:

- A1_a (pentru IG > 80) și A1_b (pentru IG < 60);

- A2_a (pentru IG > 55) și A2_b (pentru IG <45);

- D1_a (pentru SM > 70) și D1_b (pentru SM < 30)

GRAFIC 6: dimensiunile piciorului (similar, SP exprimă media înălțimii piciorului, din raportările la înălțimea inferioară și diametru la bază; IT reprezintă înălțimea tălpii raportată înălțimii totale a piciorului)

Din alte experiențe știm că determinarea subgrupelor din acest grafic produce artificial un număr substanțial de unități taxonomice noi. De aceea acest grafic servește doar la tragerea unor concluzii despre caracterul general al unor grupe. De exemplu, grupele A1_a, A1_b, A2_a, D1_a sunt caracterizate prin picioare scunde cu talpă bine și frecvent profilată; fiind grupe numeroase, ele descriu deja un comportament tipic pentru această cultură. Lucruri asemănătoare se constată și pentru alte grupe, de o manieră mai puțin sistematică. Piciorul scurt cu o talpă relativ înaltă este deci o caracteristică culturală. Există și situații diferite: grupa B2 este caracterizată de un picior relativ înalt, însă fără talpă; grupele B1 și E2 au un picior foarte scurt, fără talpă. Aceste grupe pot fi considerate netipice, reprezentând fie influențe externe încă neasimilate, fie tradiții revolute.

Demn de semnalat este că în secolul VI a fost identificat un singur sit cu astfel de caracteristici ale graficului dimensiunilor piciorului, aflat la mare distanță, tocmai în Bucovina, la Rașcov. Nu e locul aici pentru comentarii...

GRAFIC 7. Diferențele unghiurilor. Este un grafic mai puțin intuitiv, dar foarte sintetic. Pe axa x (SU) se află diferența dintre unghiul la buză și cel al gât; pe axa y diferența între tangente (cea superioară minus cea inferioară).

Analiza graficului a produs diviziunea unor grupe:

- grupa A1_a se împarte în A1_a (cu SU > 55 și St > 5) și A1_a_ (cu SU < 40 și St < -10)

- grupa D3 se împarte în D3_a (St > -5) și D3_b (cu St < -50)

ÎNAPOI LA SUMAR ANEXE

MAI DEPARTE A.2. (Chilia-Militari clasificarea morfologică finală)