SECȚIUNEA I: SISTEMUL TEHNOLOGIC

CAPITOLUL 1: MORFOLOGIA ANALITICÃ NUMERICÃ

1.1. Achiziția de date; tipuri de date (continuare)

1.1.2. Informații primare (continuare)

p. 15

1.1.2.3. Arcuirea

Deși formatul și lățimea sunt termeni-cheie pentru definirea calotelor (corpului), pornind de la aceleași cifre putem construi vase care să se încadreze descrierii "pântecos", sau, din contră, "bitronconic". Studiul modului cum se face arcuirea, pe fiecare calotă în parte, va arăta diferențele specifice. Avem de răspuns la două întrebări: (1) "unde se produce arcuirea maximă?" și (2) "cât de amplă este arcuirea?".

(1) În termenii Figurii 1, întrebarea se formulează : "unde, pe dreapta e (dintre A și B), se află punctul E ?", adică AE : AB, rezultatul stocându-se în sutimi, rotunjit. A.s. (sau As, cum figurează în tabele) = 0,491666 (rezultatul se afișează înmulțit cu 100, respectiv 49,167).

(2) A doua întrebare se reformulează "cât de mare este proiecția e' comparativ cu dreapta e?" (EE' : AB). După măsurători și calcul rezultă: e.s.= 0,15 (se afișează: 15).

Pentru calota inferioară, ca și până aici, procedura este identică, rezultând:

A.i. (sau Ai)= AJ : AG = 0,4161184 (notat 41,611);

e.i. (sau ei)= JJ' : AG = 0,0657894 (notat 6,579).

ÎNAPOI LA SUMAR VOLUM I

ÎNAPOI LA INDEX

MAI DEPARTE - § 1.1.2.4. (marginea)