DULCEANCA - clasificare micro-regională

ANEXE TEHNICE SECȚIUNEA IV (continuare)

M.8. Dulceanca clasificarea microregională

Materialul are ca scop producerea unei noi clasificări morfologice ale ceramicii din siturile de la Dulceanca, dând prioritate elementelor prelevabile pe jumătățile superioare. Scopul întreprinderii este acela de a reuși să fie clasificate, finalmente, cât mai multe jumătăți superioare de vas, pentru a obține o serie cu sens, în privința succesiunii siturilor. Evident, analiza începe cu piesele întregi.

GRAFIC 1. Se corelează raportul înălțimii superioare cu diametrul maxim (_Is/a) cu raportul diametrului la gură cu diametrul maxim (f/a). Se constată o grupă indistinctă A (care va suferi ulterioare precizări) și alte cinci grupe cu caractere distincte.

GRAFIC 2. Lățimea (Ls) și Formatul (Fs) superioare. Grupa A a suferit o diviziune principală, de o parte și de alta a valorii Ls = 29, și alte diviziuni mai mici. Grupele B și C au separat câte un element.

GRAFIC 3.

Se plotează înălțimea medie a marginii în normele înălțimii și a diametrului la gură (SM = (M/Is + M/f)/2) și înălțimea gâtului raportată înălțimii marginii (IG).

Cele două exemplare cu IG = 100, studiate separat (și suficient de asemănătoare) sunt declarată grupă separată (gr. G1); piesa fără margine (SM = 0) devine gr. G2. Caracteristica grupei G* este absența unei buze întoarse spre exterior. Subgrupa C2 dispare (ca și notația C1 > C).

În gruparea mare centrală nu se vor face discriminări. Apare însă o nouă subgrupă, A6, cu exemplarul SM > 50.

GRAFIC 4. Se plotează unghiul la buză (UC) și tangenta superioară (ts). Grupele C, E și G sunt omogene. Grupa D se împarte. Subgrupele A1 și A2 produc noi subgrupe; astfel:

A1: - A7, cu UC < 100

- A8, cu ts = 120

A2: - A9, cu UC < 100

- A10, cu ts < 120

Toate grupele și subgrupele stabilite până aici se declară grupe independente, înainte de a începe analiza pe proporțiile generale ale vasului și studiul caracteristicilor calotei inferioare. Pentru a se recunoaște indentitatea grupelor, se mențin (deocamdată!) denumirile curente.

GRAFIC 5, primul din seria proporțiilor generale: înălțimea raportată diametrului maxim (I/a) și înălțimea superioară raportată înălțimii totale (Is/I). Pentru simplificarea imaginii, au fost excluse grupele cu un singur reprezentant.

Variabilitatea grupelor A1 și A2 pare mare, dar este în limitele normalității. Se detașează doar exemplarul înalt de la A1 (I/a = 1,27), care va fi notat A1_a.

GRAFIC 5: se plotează raportul diametrului la gură cu diametrul median (f/a) și raportul diametrului la bază cu diametrul maxim (k/a). Și de această dată evenimentele sunt destul de puține:

- elementul A1 cu k/a < 0,4 devine A1_b

- elementele A2 cu k/a < 0,41 devin A2_a

- elementul A10 cu k/a > 0,57 devine A10_a

- elementul C cu k/a > 0,6 devine C_a

GRAFIC 6. Lățimea și formatul inferioare.

Se produc noi departajări, fără a afecta comportamentul general al grupelor mai numeroase:

- elementul A1 cu Fi < -20 devine A1_c;

- elementul A2 cu Fi < -20 devine A2_b;

- elementul C cu Fi < -20 devine C_b

- grupa E își desparte elementele

Am ajuns la capătul unei noi clasificări a oalelor-borcan de la Dulceanca. Grupele sunt realizate numai din analiza caracteristicilor jumătăților superioare, în timp cu subgrupele sunt rezultatul analizei proporțiilor generale și a caracteristicilor calotei inferioare.

De remarcat câteva chestiuni:

- grupele care atenționează asupra asemănării cu morfologia castroanelor au fost identificate morfologic, fără să se fi avut inițial (normal ar fi întâi să măsurăm obiectul, iar apoi să-l numim, iar nu invers)

- grupele mai numeroase cuprind, deopotrivă, ceramică lucrată la roată și ceramică lucrată cu mâna, fapt observat și la precedentele experiențe de acest tip, pentru situri muntene de sec. VI (în cursul sec. III, în cadrul culturii Chilia-Militari, s-a identificat o clară separație a formelor lucrate pe roată și de mână.

ÎNAPOI LA SUMAR ANEXE

ÎNAPOI LA INDEX

MAI DEPARTE analiza morfologică a vaselor fragmentare

- capacități Dulceancas