Măsuratori

ANEXE TEHNICE - SECȚIUNEA I

(continuare)

C. Memorator MÃSURÃTORI (toate măsurătorile de lungime se exprimă în milimetri, cu o zecimală aproximată)

a) Mf diametrul la gură (măsurabil așa cum indică Planșa I, figura 1, de la punctul F și nu mai din lateral; atrag aici atenția că între această măsurătoare și măsurătorile de laborator făcute fie cu rigla fie cu cartonul cu diametre vor apare diferențe; măsurătorile de laborator vor da aproape totdeauna cifre mai mari; chestiunea este serioară fiindcă toate datele pe care le au muzeele, în cazul în care sunt cât de cât corecte, sunt prelevate după procedurile cunoscute, iar, pe de altă parte, măsurătoarea propusă de Sistemul Compas este singura obiectivă; soluția ar fi una singură: să înlocuim cartoanele opace cu suprafețele transparente, iar măsurărea diametrelor să nu se mai facă cu gura în jos, ci în sus, la vedere; măsurarea diametrului pe exteriorul buzei este o greșeală; nici un sistem morfologic cunoscut nu promovează așa ceva! [1])

b) M2Co diametrul gâtului; în caz de asimetrie măsurătoarea va păstra orizontalitatea (eventual prin verticale tangente ajutătoare); numele câmpului (2 x Co) arată relația dintre diametrul la gât și diametrul maxim, respectiv că primul este judecat cu măsura celui din urmă; aceasta doar ca etiologie (numele firesc al câmpului ar fi Mc, dar începătorii se complică inutil)

c) Ma diametrul maxim;

pentru amfore sau alte piese cu segment cilindric/tronconic mijlociu se prelevează, de asemenea, MaS (diametrul superior al segmentului), MaI (diametrul inferior al segmentului); în acest caz, Ma se trasează la mijlocul înălțimii Mas_MaI

d) MHc diametrul exterior al bazei (se măsoară înaintea rotunjirii peretelui spre fundul vasului sau în depresiunea tălpii); se judecă similar cu M2Co; a nu se confunda cu măsurătoarea următoare

e) Mk diametrul bazei; se măsoară după aceleași pricipii ca diametrul la gură (și cu aceeași problematică)

f) MI înălțimea totală (atenție la verticală!)

g) MIs înălțimea superioară (de la diametrul median în sus)

MImd înălțimea mediană (de la MaS la MaI, vezi supra), necesară numai pentru forme cu segment cilindric/tronconic median

h) Mbf înălțimea marginii (de la dreapta b la dreapta f, conform desenului de la fig. 1)

i) Mbc înălțimea gâtului (înălțimea bc, conform figurii 1)

j) Mgk înălțimea piciorului, respectiv gk, conf. fig. 1

pentru rularea normală a formulei de calcul a volumului, această valoare nu poate fi 0 (zero); dacă vasul nu are picior se nota o valoare asimptotică (ex. 0,0001); regula este valabilă și pentru alte măsurători, care riscă eroarea de calcul datorită împărțirii la zero (MIs, Mbf, MAE, MAJ)

i) MOB formatul superior (procedura este descrisă la § 1.1.2.2.; se ia pe compas măsura OA, se pune compasul în B și se intersectează axa de simetrie; valorile deasupra diametrului median sunt pozitive; valorile dedesubtul diametrului median a sunt negative)

k) MOG formatul inferior (similar cu procedura descrisă supra, pentru calota inferioară)

l) MAB lungimea corzii de arc a arcuirii superioare (v. fig. 1)

m) MAE proiecția pe coarda de arc a punctului maximei arcuiri superioare

n) MEE amplitudinea arcuirii superioare

o) MAG lungimea corzii de arc a arcuirii inferioare (v. fig. 1)

p) MAJ proiecția pe coarda de arc a punctului maximei arcuiri inferioare

q) MJJ amplitudinea arcuirii inferioare

baza de date are, în realitate, mai multe câmpuri rezervate problemei arcuirilor; pentru recipiente cu simetrie bilaterală, se pot folosi direct cele 6 câmpuri de mai sus; pentru recipientele asimetrice, cele 6 câmpuri mai au, fiecare, câte o tripletă: rezultatele din stânga, din dreapta și media lor, care se transcrie în câmpurile principale

r) Mgrs grosimea superioară (media citirilor grosimii peretelui ceramic în punctele B și E)

s) Mgri grosimea inferioară (media citirilor bazei vasului în punctele k și o adică la intersecția cu axa de simetrie)

t) Mgd garda la sol, pentru vasele cu bază concavă, valoarea distanței la sol, citită pe axa de simetrie

u) Mscara scara de lucru; se notează valoarea fracționară (3 pentru scara de 1/3), adică de câte ori este mai mică ilustrația față de obiectul real)

v) PUC - unghiul la buză: valoarea, în grade, a dreptei CD față de dreapta c (v. fig. 1)

x) PUB unghiul la gât: valoarea, în grade, a dreptei BC față de dreapta b

y) Pts tangenta superioară: valoarea, în grade, a tangentei din punctul B; se citește cu raportorul răsturnat (aceasta pentru a fi explicit; pentru a fi practic raportorul nu se clintește din punctul B, după măsurarea PUB, ci se reorientează ținta și se citește valoarea mare de pe raportor; nu e doar o scurtătură, ci certitudinea aceluiași sistem de referință pentru PUB și Pts)

z) Pti tangenta inferioară: valoarea, în grade, a tangentei din punctul G (v. fig. 1)

Notă: măsurătorile v-z sunt în același timp valori de măsurătoare (informație brută) și informație primară; având sens prin ele însele, aceste valori poartă prefixul P

ÎNAPOI LA SUMAR ANEXE TEHNICE

ÎNAINTE LA CAZUISTICĂ

[1] Modalitate de mãsurãtoare expusã este împãrtãºitã de cele mai importante manuale sau studii de morfologie (SHEPARD 1974, vol. I, p. 224 ºi urmãtoarele; BALFET & 1983, cap. I, p. 7 ºi urmãtoarele; FUSEK 1994, p. 29; PARCZEWSKI 1993, p. 31; RUSANOVA 1976, p. 10).