Medii aritmetice

CAPITOLUL 1: MORFOLOGIA ANALITICÃ NUMERICÃ

(continuare)

1.3. Metode de prelucrare (continuare)

p. 24

1.3.1. Tipuri de medii aritmetice

Metoda cea mai simplă de a cumula cumva massa mare de informație este media aritmetică a coloanelor (câmpurilor). Din totalul informației prelevate separăm un lot ceramic și îi aflăm trăsăturile medii. Dacă realizăm același lucru pe un alt lot, avem deja doi termeni de comparație. Nici aceasta nu este încă suficient: constatăm unele diferențe între lotul 1 și lotul 2. Dar ce înseamnă aceste diferențe? Sunt mari? Sunt mici? Pentru a începe să înțelegem ceva, avem nevoie de al treilea lot. Constatăm că loturile 1 și 2 seamănă; constatăm că și loturile 2 și 3 seamănă, dar că loturile 1 și 3 sunt destul de neasemănătoare, respectiv abaterile reciproce ale mediilor sunt mai mari. Avem deja un set de relații.

Pe ce criterii constituim un lot analizabil? Câteva sunt foarte la îndemână. Prima situație ar fi să vedem media unui complex arheologic, în comparație, firește, cu alte medii de complex. Numai că există puține complexe, în epoca și teritoriul de referință, care să ofere suficient material pentru a putea trage concluzii valide[41]. Mediile de complex, deși în principiu și cel mai frecvent nu sunt analizabile, neîndeplinind norme statistice minime, sunt interesante fiindcă pun în evidență diferențele între complexe; dacă aceste diferențe tind să se grupeze în două sau mai multe categorii, putem primi un avertisment asupra posibilității de a fi în prezența a două sau mai multe orizonturi de locuire. Această simplă constatare nu este în sine suficientă (intrând apoi în joc alte argumente, precum situația stratigrafică, tipurile de locuințe, raportul între tehnicile de realizare a ceramicii, decorul, etc), dar pot da un semnal important pentru declanșarea unei anchete mai largi.

Majoritatea siturilor de epocă sunt așezări de scurtă durată, cel mai adesea cu un singur episod de locuire (în intervalul de timp care face obiectul investigației, respectiv finalul sec. V-mijlocul sec. VII), ceea ce face ca, de fapt, întregul sit să reprezinte un complex închis, sincron și omogen cultural. Această situație face ca media de sit să fie o unitate de monitorizare. Dacă așezarea are, în mod demonstrat, mai multe episoade de locuire, vom fi obligați, desigur, să operăm cu medii de nivel (nu avem nivele pe șantierele de epocă; nivelul este aici un concept arheologic, care distinge între două episoade habitaționale), pentru a asigura omogenitatea cronologică și culturală a lotului analizat. Media de sit este, în sine, o abstracție, fiindcă este compusă din recipiente aparținând unor tipuri morfologice distincte.

p. 25

Media conformațiilor recipientelor dintr-un sit este însă expresia foarte condensată a specificului unui sit, ceea ce o transformă într-un indicator interesant.

În interiorul unui sit putem fi însă interesați și de alte lucruri, ca tehnicile de realizare a ceramicii, raportul statistic între ele, cât și răspunsul la întrebarea dacă formele produse în tehnici diferite sunt asemenea sau sunt diferite; putem avea, deci, medii tehnologice de sit/nivel.

Există o tipologie a culturilor epocii? Aceasta vom vedea. Dar, dacă există, se poate presupune că, deoarece olarii produceau forme diferite, fie aveau motive să facă astfel (variante: pentru că vasele au utilități distincte; pentru că produceau pentru comunități diferite, cu preferințe și habitudini diferite), fie că nu intenționau acest lucru, dar acest lucru se întâmpla oricum, din motive care nu vor fi discutate aici. Există aici două probleme distincte: o primă chestiune este tipologia intra-sit; o a doua este tipologia pe zone de referință (mai largi sau mai restrânse). Modalitatea concretă de separare și definire a tipurilor morfologice este obiectul expunerii într-un alt subcapitol. Reținem deocamdată că se pot realiza medii tipologice.

Plecând de la mediile tipologice de sit se pot realiza medii tipologice regionale. Așa cum vom vedea, nu este posibil să realizezi o analiză tipologică simultană pe sute sau mii de obiecte. Există în schimb posibilitatea unei tipologii în cascadă, cu organizare piramidală (v. infra), care permite atașarea unei grupe de sit (să spunem grupa 1 din situl A) de grupa altui sit (să spunem grupa 5 din situl B). Din exemplarele celor două situri, care s-au demonstrat analoage, se poate obține o nouă medie, care să reprezinte comportamentul mediu al unei grupe regionale. Această medie se poate realiza în două maniere distincte: ca medie a celor două medii, ceea ce poate fi greșit, fiindcă este posibil ca gr. 1 din A să aibă 20 de obiecte, iar gr. 5 din B să aibă numai două obiecte; ca medie a tuturor pieselor celor două grupe de sit. Am optat pentru cea de a doua variantă.

ÎNAPOI LA SUMAR VOLUMUL I

ÎNAPOI LA INDEX

MAI DEPARTE - § 1.3.2. (desenul matricial)

[41] Unul dintre câștigurile lucrării din 1996 este stabilirea minimului semnificativ de piese (TEODOR E. 1996, p. 37 și fig. 35), respectiv 8 piese întregi.