Desenul matricial

CAPITOLUL 1: MORFOLOGIA ANALITICÃ NUMERICÃ

(continuare)

1.3. Metode de prelucrare (continuare)

p. 25

1.3.2. Desenul matricial

Medii ale siturilor/tipurilor culturale ([v. tabele cu date]), reprezintă deja un câștig substanțial, permițând compararea obiectivă a unor situri diferite, cu o geografie și cronologie diversă. Cel puțin la început cifrele ar putea să pară "abstracte". Chiar și apoi, când s-a produs familiarizarea cu sistemul, creșterea volumului de informație primară poate face dificilă interpretarea datelor. Mai mult chiar, disecția analitică a formelor, utilă pentru măsurători, oferă date atât de disparate încât pune la grea încercare imaginația, în tentativa de reprezentare mentală a formelor.

Am numit această imagine "matrice", fiindcă, deși obiectul respectiv lipsește din lot, el reprezintă modelul mental pe care îl urmează olarul, "ideea" generatoare. Așa cum deja am sugerat, faptul că olarul este conștient sau nu că urmează un anumit model mental este oarecum indiferent în acest context tehnic (oricum, subiectul poate scăpa într-o dezbatere subtilă și volatilă în același timp). Importantă, aici, este constatarea obiectivă, demonstrabilă, a existenței unei tipologii. Psihologia experimentală arată că orice acțiune, oricât de simplă (e.g.: spargerea unui ou mai ales pe coasta Americii), presupune un proiect mental inițial. Iar cum producerea ceramicii nu este o acțiune dintre cele mai simple, este cert că obiectul există în mintea olarului încă de când frământă pasta (întrebați un olar sau răsfoiți un manual de psihologie!).

Câte tipuri de medii putem avea tot atâtea desene matriciale putem produce. Construcția pornește de la alegerea arbitrară a unui diametru maxim, utilizându-se apoi relațiile înălțime/diametru maxim (I/a), înălțime superioară/înălțime (Is/I), diametru la gură/diametru maxim (f/a) etc. În tabele figurează informații suficiente pentru construcția unui desen matricial, ba chiar și informații "parazite" (Fs, Fi, M/f, P/k ; pentru semnificațiile indicatorilor, v. Anexele). Acestea sunt fie prea expresive pentru a renunța la ele (F*), fie necesare comparației vaselor întregi cu cele fragmentare. Mai mult, aceste informații "parazite" au rolul de a verifica construcția. Se întâmplă ca desenul să nu se "încheie". Punctul B se stabilește urmând seria proporțiilor amintite (I, Is, M/I, IG, Ls), la intersecția unghiului din B cu orizontala b (trasând invers, din C - unghiurile fiind opuse la vârf -, punct pe care îl cunoaștem). Există situații când punctul B, astfel stabilit, nu are valoarea înscrisă pe coloana Fs. Dacă diferența este mică (sub 1), eroarea este tolerabilă. Dacă diferența este mai mare (>1), ea se datorează fie unei greșeli de măsurătoare, înregistrare sau calcul, fie neomogenității lotului (medii făcute cu vase întregi plus fragmentare)[42]. Situația avertizează asupra unei erori, care, posibil, altfel ar trecut neobservată. Desenul este deci nu numai o posibilitate de revenire pe tărâmul intuiției, într-un fel sintetic, dar și o posibilitate de verificare a informațiilor stocate.

p. 26

Importanța desenului matricial nu este totuși de exagerat, la nivelul cercetării. În absența cunoștințelor avansate de automatizare, acest desen se realizează, încă, manual[43], ceea ce presupune un consum de timp care este un preț prea mare față de avantaj științific realizat. Procedeul este important în primul rând pentru că permite celor care nu au timp să aprofundeze sistemul și curriculum demonstrativ să perceapă rezultatele, la nivel intuitiv.

ÎNAPOI LA SUMAR VOLUMUL I

ÎNAPOI LA INDEX

MAI DEPARTE - § 1.3.3. (grafice cu două coordonate)

[42] Un exemplu în acest sens în TEODOR E. 1996, p. 16, coroborat cu figura 12.

[43] Automatizarea s-ar putea realiza, în Autolisp, sub ACAD, însă importanța domeniului nu justifică un asemenea efort de proiectare.