Gropșani - generalități

ANEXE secțiunea IV (continuare)

R.1. Gropșani (POPILIAN & 1998). Generalități

Opinia autorilor (mai exact Gh. Popilian, care a definitivat concluziile) că la Gropșani Gura Gurgotei ar fi un singur nivel ocupațional, pentru sec. VI (motivație: nu au surprins nici o suprapunere stratigrafică), nu este serioasă. Simetric, eventualele suprapuneri de complexe nu înseamnă obligatoriu mai multe nivele ocupaționale (vezi Rașcov). Problema este că la Gropșani Ovrei avem 5 locuințe, cu raporturi între clm și CLR pornind de la egalitate (două cazuri) până la predominarea ceramicii lucrate cu mâna; nu există cifre pentru această din urmă situație, nici măcar estimative, dar nici nu se vorbește despre o predominare categorică, iar, pe de altă parte, în cele trei complexe există fragmente de la mai multe vase lucrate la roată, ceea ce mă conduce la concluzia că scorul minim al CLR este de circa 30%.

La Gura Gurgotei există 8 locuințe în situații similare celor expuse mai sus (cu o singură situație de egalitate), însă există alte 9 locuințe, pentru care ni se spune explicit, de această dată, că CLR reprezintă de la 80 la 98% din ceramică. Absența situațiilor intermediare, între 50 și 80%, ar fi trebuit să dea de gândit. În plus, asemenea diferențe de inventar, la așezările de epocă, este total neobișnuită ceea ce nu se mai poate reproșa autorilor monografiei, care nu sunt specializați pe așezări ale epocii migrațiilor.

Am presupus deci, pentru Gura Gurgotei, două orizonturi ocupaționale, denumite A și B. Orizontul A este compus din locuințele 4, 6, 9, 11, 12, 14, 15, 16, 18 și este datat, în baza de date (desigur orientativ), în intervalul 476-500§. Orizontul B este compus din locuințele 1, 2, 5, 7, 8, 10, 13, 17 și este datat, cu probabilitate, în intervalul 526-550. Locuințele 3 și 19 nu sunt clasificabile. Între sistemele constructive ale celor două orizonturi (și a celor două situri) nu există diferențe și se poate presupune că reprezintă pendulările aceleeași comunități.

Cele 5 locuințe de la Gropșani Ovrei au fost datate cu orizontul Gura Gurgotei B, între 526-550, deși, la rigoare, ar putea reprezenta o etapă imediat anterioară acestui orizont. Evident, pentru cunoașterea evoluției acestei comunități avem și o verigă lipsă (cel puțin una!) pentru intervalul 501-525. Această etapă ar corespunde unui raport numeric CLR-total în intervalul 50-80%.

Datarea celor două niveluri (A și B) este desigur convențională și poate fi oricând rectificată. Orizontul B este cel mai tipic pentru siturile Ipotești-Cândești, datate, majoritatea, la jumătatea secolului al VI-lea. El se distinge net atât de primul orizont (A), cât și de un aspect final Ipotești-Cândești, verificat și în Oltenia, la Piatra Olt Vadu Codrii, cu cvasi-exclusivitatea ceramicii lucrate manual și cu absența importurilor de orice fel, aspect de criză care poate fi datat, cel puțin prin conjunctura istorică, în deceniul final al secolului al VI-lea sau în primele două ale secolului următor. Pe de altă parte, orizontul A prezintă raporturi între tehnici care sunt normale în culturile post-romane (inclusiv în epocă romană), deosebirile apărând la nivel de inventar. Există un accept generalizat că începuturile culturii Ipotești ar putea data în ultimul sfert al sec. V (sau chiar ceva mai devreme). Am considerat deci că orizontul B trebuie datat cu distanțare atât față de începuturile culturii Ipotești, cât și față de aspectele finale, degenerate.

Vom începe analiza prin câteva comentarii referitoare la dimensiunile oalelor-borcan de la Gropșani:

gr. tipo-tehnologică gr. tehnol. D. sup. Înălțime D. inf. Vol. sup. Vol. total

MedTGrp* CLR+clm 16.47 19.33 9.82 2.08 3.40

MedTGrp*_clm clm* 17.74 19.17 10.27 2.54 3.93

MedTGrp*_CLR CLR* 15.71 19.60 9.15 1.80 2.74

MedTGrp_A CLR+clm 15.60 13.21 9.57 1.89 2.70

MedTGrp_B CLR+clm 16.98 21.62 9.87 2.21 3.64

Tabelul de mai sus ia în considerare toate oalele borcan, din ambele situri de la Gropșani, indiferent de starea lor de fragmentaritate. Aceasta face ca gradul de credibilitate a coloanelor să nu fie egal; în ordine, mediile făcute pe diametrele la buză sunt cele mai sigure, fiind realizate pe 110 exemplare, apoi diametrele inferioare (56 exemplare), volumele parțiale superioare (38 exemplare), urmând înălțimea și volumul total, a căror medii sunt rezultatul a numai 10 exemplare (toate cifrele pentru primul rând din tabel). În consecință, nici corelațiile pe orizontală nu pot fi luate tale-quale. Volumele superioare nu reprezintă decât rareori mai mult din jumătatea volumului total, cum s-ar putea înțelege, ci este rezultatul unei constante, pe toate siturile publicate, și anume că este mai ușor de reconstituit vase mici, iar volumele superioare realizate pe vase complete sunt totdeauna mai mici (ca medie) decât volumele superioare măsurate pe vasele fagmentare. Simetric, mediile la buză, realizate pe fragmente pe care nu s-a putut calcula volumul superior sunt mai mari decât mediile realizate pe vase care au jumătatea superioară întregită (în general; la Gropșani nu este valabil). Aceste decorelări pot fi soluționate ulterior, prin calcul de proporții.

De sus în jos, cele cinci rânduri reprezintă (1) media tuturor vaselor, indiferent de sit, complex sau tehnică; (2) ceramică lucrată cu mâna, indiferent de sit sau complex; (3) idem, ceramică lucrată cu roata; (4) media vaselor din orizontul de locuire A (definit mai sus; predomină net ceramica lucrată la roată); (5) media vaselor din orizontul de locuire B (predomină ceramica lucrată cu mâna).

Tabelul este plin de surprize. În primul rând dimensiunile și volumele generice (1) sunt cu mult mai mari decât cele din Câmpia Română, pentru care volumele totale urcă abia spre 2,5 litri (excepție Budureasca), iar volumele superioare oscilează în jur de 1,1 litri, situație valabilă la jumătatea secolului VI; la finalul acestui secol cifrele scad însă dramatic. Dacă recalculăm cifrele brute opținute din medii, la Gropșani, diferența crește spectaculos: comparând volumele superioare ale vaselor întregi (1,81 l.) cu cele din tabel (2,08 l., media volumelor superioare ale vaselor fragmentare), apoi facem calculul de proporții, obținem un volum total mediu de 3,91 l.

A doua surpriză o constituie raporturile de mărime dintre ceramica lucrată la roată și ceramica lucrată cu mâna, răsturnând legitățile observate pe toate siturile analizate până acum, regula fiind că media ceramicii lucrate cu mâna este mai mică. La Gropșani nici această regulă nu este valabilă. Vasele lucrate cu mâna sunt mai mari atât pe ansamblu (2) și (3) cât și în comparația între cele două orizonturi (A dominat de ceramica lucrată la roată (4) - și B dominat de ceramica lucrată cu mâna (5)). Faptul contrazice încă o regulă, formulată mai demult - și care rămâne valabilă ca generalitate -, și anume că tendința, de-a lungul secolului al VI-lea, este de scădere a dimensiunilor medii§.

Ordinul de mărime al mediei oalelor-borcan de la Gropșani se potrivește cu mediile multi-sit din lumea slavă (sunt ceva mai mari decât cele din Slovacia, ceva mai mici decât cele din Ucraina și relativ asemenea cu cele din Polonia); proporțiile vaselor nu se potrivesc însă deloc. În lumea slavă volumul superior contribuie în medie cu o treime la volumul total, în timp ce la Gropșani acesta reprezintă chiar mai mult de jumătate (o altă... ciudățenie a siturilor oltene, apropiată însă realităților din cultura Ipotești). Aceasta înseamnă o cu totul altă morfologie (ceea ce vom vedea mai departe). Pentru Gropșani, influența slavă este de neconceput.

Care ar fi explicațiile unei asemenea stări de fapt? Dacă volumetria este nu numai expresia unor necesități, ci și un indicator al vitalității și al nivelului economic, așa cum anterior am încercat să demonstrez, atunci situația paradoxală de la Gropșani înseamnă că așezarea s-a aflat, în intervalul de timp prezumat (finalul secolului al V-lea și prima jumătate a secolului următor), relativ la adăpost de agitatata lume din preajma vadurilor Dunării de Jos și, deși este afectată indirect de situația tot mai tulbure de dincolo de Dunăre (schimbarea raporturilor dintre cele două categorii tehnice este un asemena semn), comunitatea prosperă și se află, probabil, într-un lentă creștere demografică (volumele oalelor se află în relativă creștere). Că faptul ar trebui să se reflecte și în creșterea numărului de locuințe (și așezări) - este adevărat. În privința numărului de așezări nu se poate da un răspuns, în stadiul actual al cercetării în Oltenia. În ce privește numărul de locuințe, este de amintit că cele două situri au fost cercetate în regim de salvare, după ce o parte a lor fusese deja distrusă, astfel încât o discuție - asupra numărului total de locuințe și raportul dintre ele nu se poate face.

ÎNAPOI LA SUMAR ANEXE

ÎNAPOI LA INDEX

MAI DEPARTE analiză morfologică Gropșani

§ Fișierul analitic este mai vechi și nu corespunde întru totul opiniilor de la momentul concluziilor. Ordinea cronologicã a celor douã orizonturi este, de fapt, inversã. Ceea ce conteazã aici sunt datele brute.

§ Evident, nu este nici o contradicție dacã considerãm orizontul B ca primul, în ordine cronologicã. Numele inițiale ale orizonturilor au fost pãstrate, pentru a nu crea confuzii (un nume, oricare ar fi, este o convenție, a cãrui conținut este negociabil).