Primare

ANEXE TEHNICE

SECȚIUNEA I

A. Memorator INFORMAȚII PRIMARE (aplicație la Figura 1)

Criteriile morfologice listate mai jos sunt cele expuse la § 1.1. Informația Primară. La sigla mnemotehnică a fiecărui criteriu (ex. Ls, Fs, etc) se atașează, în față, inițiala P, pentru a distinge această categorie de informație de alte categorii; rezultă PLs, PFs, etc. Măsura este necesară fiindcă, într-o tabelă cu multe zeci de câmpuri, prefixul Pxx, Sxx, Mxx, Vxx sau Axx produce o mai rapidă orientare asupra naturii câmpului, eventual chiar posibilități de sortare pe tipuri.

Formulele de mai jos sunt teoretice, având drept scop numai înțelegerea raționamentului. În practică, formulele pleacă de la valorile de măsurătoare (cu prefixul M) și pot avea un aspect aparent net diferit; rezultatul este însă același.

I. Caracteristici ale calotei superioare (C.s.)

(1) PLs (Lățimea superioară) = 40 : AO x C'O x 100 = 28,067

(2) PFs (Formatul superior) = 40 : AO x B'O x 100 = -7,43

(3) PAs (locul arcuirii superioare) = AE : AB x 100 = 49,167

(4) Pes (amplitudinea aceleiași) = EE' : AB x 100 = 15

II. Caracteristici ale calotei inferioare (C.i.)

(1) PLi (Lățimea inferioară)[1] = 40 : AO x H'O x 100 = 21, 363

(2) PFi (Formatul inferior) = 40 : AO x G'O x 100 = -3,175

(3) PAi (locul arcuirii inferioare) = AJ : AG x 100 = 41,611

(4) Pei (amplitudinea aceleiași) = JJ': AG x 100 = 6,579

III. Caracteristici ale marginii

(1) PM/I (marginea în norma înălțimii) = bf : af x 100 = 44,251

(2) PM/f (marginea în norma diametrului) = bf : f x 100 = 25,82

(3) PIG (înălțimea gâtului) = bc : bf x 100 = 34,127

IV. Unghiuri

(1) PUC (unghiul buzei, măsurat din C) = 122o

(2) PUB (unghiul gâtului, măsurat din B) = 67o

(3) Pts (unghiul tangentei superioare) = 141o

(4) Pti (unghiul tangentei inferioare) = 132o

(în baza de date mențiunea grade sau reprezentarea grafică o nu sunt necesare)§

V. Caracteristici ale piciorului

(1) P/I (piciorul în norma înălțimii) = kg : ka x 100 = 22,5

(2) P/k (piciorul în norma diametrului) = kg : k x 100 = 23,41

(3) PIT (înălțimea talpei) = kh : kg x 100 = 49,383

VI. Proporții generale

(1) Pf/a (diametrul la gură raportat diametrului maxim) = 0,77373

(2) Pk/a (diametrul la bază raportat diametrului maxim) = 0,5466

(3) PI/a (înălțimea totală raportată diametrului maxim) = 1,02537

(4) PIs/I (înălțimea superioară raportată la înălțimea totală) = 0,36223

VII. Grosimi

(1) PGrs (grosimea calotei superioare) = [(gr.B + gr.E') :2] : f x 1000 = 53,1

(2) PGri (grosimea bazei) = [(gr.colț + gr.centru) : 2] : k x 1000 = 125,3

VIII. Mărimi reale:

(1) diametrul la gură (f x scara, notat AMrf), exprimat în centimetri (adică f x scara x 10), cu cel puțin o zecimală

(2) înălțimea (fk x scara, notat AMrI), exprimată în centimetri

(3) diametrul la bază (k x scara, notat AMrk), exprimat în centimetri

IX. Caracteristici de relație:

(1) _Is/a respectiv raportul dintre înălțimea superioară și diametrul maxim

(2) _Ii/a respectiv raportul dintre înălțimea inferioară și diametrul maxim

această categorie de date este necesară numai în procesul de comparare a datelor de pe vase întregi cu cele fragmentare (dar care au una dintre jumătăți reconstituite)

X. Alte caracteristici:

(1) PImd/I raportul dintre înălțimea mediană și înălțimea totală; înălțimea mediană este un criteriu folosit numai la prelucrarea amforelor sau a altor recipiente cu un segment cilindric sau tronconic median

(2) Raportul dintre înălțimea inferioară și înălțime (PIi/I) este folosit numai în cazul particular al vaselor din care se cunoaște numai jumătatea inferioară

(3) AI/f raportul dintre înălțime și diametrul la gură

(4) AI/k raportul dintre înălțime și diametrul la bază

ultimele două au fost folosite pentru prelucrarea unor forme cu înălțime relativă foarte mică, deci plate, ca de exemplu tipsiile (dar utilizarea pentru farfurii este prognozabilă)

În cazul vaselor fragmentare, caracteristicile necunoscute rămân cu rubrică albă (nulă). Practica întrebuințării curente a acestor sigle a produs simplificarea lor, prin pierderea P-ului final. Foarte frecvent se va găsi notația f/a în loc de Pf/a, k/a în loc de Pk/a. A corecta acum aceste inconsecvențe, în sute de grafice și pagini de comentarii deja scrise, este nu numai foarte greu, dacă nu imposibil, având în vedere că sunt atât de obișnuit cu acești indici, încât nici nu aș observa ceva anormal la ei. Autorul își cere scuze pentru acest inconvenient, cu mențiunea că, dacă la informațiile primare asemenea inconsecvențe se întâlnesc, siglele informațiilor secundare sunt totdeauna corecte, ca în lista de mai jos. Deci, ca regulă de orientare, ce nu începe cu S este informație primară. Valorile de măsurătoare (lista C, infra) nu fac obiectul comentariilor din volumele I și II, iar despre alte tipuri de date va fi vorba foarte rar.

ÎNAPOI LA SUMAR ANEXE TEHNICE

ÎNAINTE LA INFORMAȚII SECUNDARE

[1] Deºi lãþimea nu este o dimensiune a calotei, ea este determinantã pentru conformaþia concretã a corpului, motiv pentru care este alãturatã ºi asociatã formei în tabele ºi grafice. Procedeul nu este prea ortodox, teoretic, însã, pentru recipientele evului mediu timpuriu, caracterizate în general de un gât scurt, recoltarea separatã a unei lãþimi a gâtului ºi a unei alte lãþimi - a punctului B - ar fi fost superfluã.

§ Dacă aceste cifre nu intră într-un calcul trigonometric, subdiviziunile se exprimă zecimal (de pildă în calcularea mediei unui lot) ; evident, aceste valori s-ar putea exprima și în minute și secunde, însă ar induce un nou factor de tehnicitate, redundant de această dată [precizarea lipsește din orginal].