Gropșani - morfologie

ANEXE secțiunea IV (continuare)

R.2. Gropșani - analiza morfologică (vase întregi)

Lotul de vase întregi este puțin numeros și este posibil ca el să nu acopere toată varietate morfologică specifică de fapt așezării.

GRAFIC 1. Raporturile înălțimilor. Sunt definite trei grupe:

A vase relativ înalte, cu înălțimea superioară mai mică decât cea inferioară;

B vase scunde, cu înălțimea superioară mai mică decât cea inferioară;

C vase de înălțime mijlocie, cu înălțimea superioară relativ egală cu cea inferioară

GRAFIC 2. Raportul diametrelor.

Sunt definite următoarele grupe:

1 bază relativ îngustă

2 bază relativ largă, gură relativ largă

3, 4, 5 situații extreme

Rezultă o clasificare temporară de forma: A1, A2, A5, B1, C3, C4, pe care o folosim mai departe.

GRAFIC 3. Lățimea și formatul superioare.

Clasificarea rămâne neschimbată, cu excepția piesei notate B2

GRAFIC 4. Lățimea și formatul inferioare.

Tipologia este stabilă.

GRAFIC 5. Înălțimea medie a marginii (medie a celor două norme diametrul la gură și înălțimea superioară), notată SM, și inălțimea gâtului, notată IG.

De subliniat variația foarte mică a cifrelor pe axa x, ceea ce înseamnă un aspect foarte asemănător, indiferent de grupă. Se definește o caracteristică generică a ceramicii de la Gropșani, care urmărește proporțiile echilibrate ale ceramicii romane, cu o dimensiune a marginii de o cincime la o pătrime din normele arătate, și un gât proporționat la o treime din margine.

Există particularități, în sensul că grupa A1 are tendința unui gât mai înalt (probabil provine dintr-un asemenea tip), iar grupa B1, din contră, are în medie un gât mai scund, dar și în acest caz se constată o atracție a modelului generic.

Descrierea situației simetrice, a piciorului, nu necesită un grafic. Șase din zece piese nu au picior deloc; trei piese au picior scund, mai mic de o pătrime din media celor două norme (înălțimea inferioară și diametrul bazei), iar un exemplar are un picior scurt (de 15, grupa A5) cu talpă. Grupa B1 este omogenă (fără picior), iar grupa A2 are picior scurt la un exemplar din trei. Nu sunt necesare ajustări ale tipologiei.

GRAFIC 6. Se plotează arcuirea totală a marginii (unghiul la buză minus unghiul la gât, notat SU) și tangenta superioară (notat ts).

Se constată noi dificultăți de omogenitate la nivelul grupei A2. O nouă analiză comparativă a acestei grupe a condus la concluzia că piesa lucrată la roată face aproape sistematic diferențe mai mari decât celelalte două vase, lucrate cu mâna. Acest fapt conduce la concluzia că putem vorbi în acest caz despre subgrupe morfologice. Diferențele totuși nu justifică o grupă morfologică aparte.

Încheindu-se procesul de clasificare, grupele sunt redenumite astfel, noile nume având să intre în baza de date și să devină operaționale:

grupa temporarã gr. definitivã comentarii

A2 1 două subgrupe

B1 2

A2 3

A5 4

B2 5

C3 6

C4 7

Pasul următor este analiza fragmentelor ceramice care au permis reconstituirea unor jumătăți de vas. Chiar dacă atribuirea lor este uneori ipotetică, experiențe similare au demonstrat că în acest fel pot fi surprinse grupe tipologice care lipsesc din lotul vaselor întregi, iar imaginea despre reprezentarea numerică a unei grupe sau a alteia poate fi schimbată.

ÎNAPOI LA SUMAR ANEXE

ÎNAPOI LA INDEX

MAI DEPARTE Gropșani, morfologia recipientelor fragmentare