situri problematice (Făcăi)

9. EXTENSIA OLTEANĂ

[p. 150]

9.2. Situri problematice.

[continuare]

Dacă Fântâna lui Obedeanu, din Craiova, a rămas nepublicată, s-a publicat în schimb un scurt raport despre un alt obiectiv de secol VI din imediata apropiere, și anume de la Făcăi[41]. Acesta este numele unui sat din comuna suburbană Braniște, la sud de șoseaua Craiova-Bechet [v. harta 2], unde s-au efectuat lucrări de salvare în anii 1968-69, afectând 180 m2 de teren. Pentru o suprafață atât de mică, rezultatele au fost foarte bune: o așezare de secol VI și una de secol X. Din cele 5 locuințe de secol VI care au fost interceptate, situația este mai clară în două, de facturi diferite. Locuința 2 avea dimensiunile gropii de 4 x 3,5 m., fiind adâncită 0,7 m. sub nivelul de călcare. Cuptorul era amenajat în pământ cruțat, pe latura de NNV, cu orificiu de 0,1 m. în centrul bolții; ar fi deci o variantă a cuptorului cu horn din câmpia munteană, singurul exemplar de acest fel pe care îl cunosc în Oltenia, burdușit cu pietre (în loc de vălătuci, cum este scenariul obișnuit). Locuința 5 este pătrată, cu latura de 3,5 m. și are 6 găuri provenind de la bârne de susținere a acoperișului, câte 3 pe două laturi afrontate, fiind săpată 0,75 m. sub nivelul de călcare. Locuința era dotată cu pietrar și tavă portativă; sub vatra pietrarului era amenajat un pat de pietre (probabil legat cu lut), ceea ce constituie o raritate în mediu Ipotești-Cândești, pe care personal o interpretez tot ca o încercare de impermeabilizare a solului nisipos. Materialul ceramic este puțin, fragmentar (în termenii raportului)[42] și prost publicat (în termenii mei)[43]. Deși raportul între tehnici nu este precizat nicăieri, citim printre rânduri că ceramica lucrată la roată este net minoritară (sunt publicate 4 fragmente mici), dar de bună factură, asemănătoare cu cea de la Sucidava[44]; aprecierea venind de la cineva care a lucrat la Sucidava, este de luat în seamă. Ceramica modelată cu mâna se împarte, ca la Gropșani, în specia lucrată din pastă cu cioburi pisate și specia cu nisip și pietriș. Morfologia primei specii este aproape de un tip generic slav, cu baza însă lată, apropiată deci aspectului Târgșor (care întâmplare? este caracterizată de ceramica pisată în pastă); morfologia celei de a doua specii are situetă mai zveltă, cu bază îngustă și picior evazat (dacică, în principiu). Una dintre aceste oale este decorată cu o cruce fragmentară, de mari dimensiuni[45].

Am enumerat principalele caracteristici ale așezării de la Făcăi pentru a sublinia asemănările cu Gropșani, într-o etapă care totuși pare mai târzie, cât și unele aspecte particulare, care să completeze posibilitățile de exprimare ale siturilor din Oltenia.

DETALII - Mărăcinele

- Ostrovul Mare

- Clisura Dunării

ÎNAPOI LA § 9.2.

ÎNAPOI LA CUPRINS VOLUM I

ÎNAPOI LA INDEX

[41] TOROPU & 1971.

[42] TOROPU & 1971, fig. 5-7.

[43] Singura piesă întreagă (TOROPU & 1971, fig. 5/1) este publicată ca fotografie făcută unei furnici, respectiv aproape de sus, evident, inutilizabilă pentru măsurători.

[44] TOROPU & 1971, p. 62.

[45] TOROPU & 1971, p. 59, fig. 61; autorul spune cruce gamată, dar nu prea am înțeles de ce (probabil calitatea fotografiei să fie de vină)