Ceramica slavă

CAPITOLUL 5. REFERINȚA SINCRONICĂ

[p. 84]

5.3. Ceramica slavă primitivă

Grupul cultural Garvăn-Popina a fost o bună introducere la analiza ceramicii slave primitive[60]. Motivul prezentării sale separate este clar: nu există un orizont de ceramică slavă primitivă pe teritoriul Bulgariei, ci un orizont care post-datează fenomenele culturale studiate pentru Câmpia Dunării de Jos în secolul VI, care prefigurează cultura balcano-dunăreană, cu importante componente de tradiție romană și aport bulgar (turanic), și care nu mai este, stricto sensu, ceramică slavă[61].

Ceramica slavă primitivă este cu adevărat fosila directoare în studiul expansiunii lumii slave în Europa Centrală și de Est, nu numai datorită numărului mare de piese, datorită faptului că nu lipsește de pe nici un sit, dar mai ales pentru că, nereprezentând obiecte de prestigiu, depune mărturie asupra culturii slave originare și populare, spre deosebire de obiectele de podoabă și de armament, care reflectă contaminarea culturală a aristocrației militare întotdeauna mai receptivă și mai cosmopolită.

Vom începe de la extremitatea apuseană a lumii slave, cu ceramica de tip Praga, înaintând spre răsărit, cu ajutorul unor monografii regionale, prin Slovacia, Polonia meridională, Ucraina. Vom încheia cu două mari situri din Bucovina de Nord, Codân și Rașcov, considerate de unanimitatea cercetătorilor ca situri slave (vom vedea mai exact în ce măsură). Intenția inițială a fost de a trata Bucovina în ansamblul ei, ca și restul loturilor regionale aduse în discuție, intenție deturnată de o realitate care, deja, a devenit evidentă din cele analizate pe situri din Bucovina de Sud: spre deosebire de celelalte ținuturi slave originare, caracterizabile printr-o remarcabilă unitate culturală, Bucovina este o placă turnantă a neamurilor și culturilor, caracterizabilă printr-o mare diversitate; în această situație, profilul fiecărui sit în parte devine interesant și analizabil separat. Vom vedea, de altfel, că Codân și Rașcov reprezintă lucruri foarte diferite, ca și celelalte trei situri deja comentate.

Dată fiind complexitatea relațiilor culturale pe spații atât de largi, în arsenalul tehnologic al prezentului subcapitol vor intra și grupele regionale[62] (pomenite și până aici). În esență, mediile grupelor morfologice stabilite pentru fiecare unitate teritorială (Praga, Slovacia, Polonia, Codân, etc) sunt folosite pentru a realiza o singură mare clasificare[63]. Aceste grupe regionale (denumire convențională, fiindcă sunt mai degrabă grupe supra-regionale) permit identificarea tipurilor morfologice asemenea, cât și o înseriere a întregii ceramici slave aflate în baza de date, fără intermediarul analogiilor relative, într-o manieră mult mai compactă și mai ușor de analizat[64]. Alcătuirea grupelor regionale slave este descrisă în Anexe, p. 197-200, în special tabelul final, și sunt întâlnite peste tot (inclusiv în Anexe, secțiunea V) cu sigla CSV[65].

În continuare se vor lua îndiscuție cât mai scurt cu putință principalele loturi slave de referință, începând cu discutarea relațiilor interne ale lotului (pentru care se va folosi clasificarea internă a fiecărui lot), cât și poziția fiecărui lot ceramic în ansamblul ceramicii slave, sau chiar a estului european (pentru care se va folosi clasificarea regională slavă). Motivul pentru care trebuie să folosim două clasificări diferite cu toate neplăcerile aferente unui nomenclator stufos sunt atât de ordin istoric (există numeroase analize efectuate cu mai multă vreme în urmă, când nu exista clasificarea regională), cât și procedural (pentru clasificarea regională loturile ceramice nu au fost luate în integralitatea lor, ci, uneori, numai în parte, din motive care vor fi arătate în fiecare caz, așa încât există grupe morfologice de lot care nu au corespondent în clasificarea regională slavă).

ÎNAPOI LA CUPRINS VOLUM I

ÎNAPOI LA INDEX

MAI DEPARTE ceramica tip Praga

[60] Sintagma ceramică slavă primitivă nu are nimic peiorativ. Este necesară o distincție față de noțiunea de cultură slavă veche, care se referă îndeobște la perioada post-migrație, până la adoptarea creștinismului, sau chiar mai târziu, respectiv până la închegarea formațiunilor statale medievale (de genul celui de al doilea Țarat Bulgar). Pe de altă parte, resping noțiunea globală consacrată cultura Praga datorită caracterului marginal al fenomenului cultural Praga. Ceramica slavă primitivă este deci componenta materială a culturii slave contemporane expansiunii teritoriale a populațiilor slave.

[61] Caracterul fundamental roman al ceramicii din Bulgaria sec. VIII-X este un loc comun pentru arheologia bulgară și nu cred că mai trebuie argumentat.

[62] Vezi precizările teoretice de la § 1.3.6. (Înserierea).

[63] Vezi volumul II, Anexe, Secțiunea IV, punctul L.

[64] Vezi volumul II, Anexe, Secțiunea V, punctele D.1. și D.2.

[65] Este o prescurtare de la cultură slavă veche; așa cum afirmam și mai devreme, sintagma se uzitează, de obiecei, pentru secolele VIII-XI; este aici vorba de o simplă convenție de notare și nu se pune în discuție conceptul istoric sau arheologic. Sigla ar fi putut fi, la fel de bine, CSP (cultură slavă primitivă), dar oricum, repet, este o simplă convenție.