Rașcov - studiu de "axă culturală"

ANEXE SECȚIUNEA IV (continuare)

# K.8. Rașcov studiu de axă culturală

În comparație intră grupele morfologice realizate pentru sudul Poloniei (sec. VI-VII), Korceak VII (sec. VI, notat Ucraina), Slovacia (sec. VI), Codân (sec. VI-VIII; marea majoritate a grupelor caracteristice epocii târzii sunt cunoscute din sec. VI) și, firește, Rașcov (pentru care se va lua în considerare un interval cuprinzând a doua jumătate a sec. VI și începutul următorului).

GRAFIC 1. Raportul înălțimilor (înălțimea totală raportată la diametrul maxim, pe axa x, și înălțimea superioară raportată înălțimii totale, pe axa y).

Comparația între cele cinci loturi arată mai degrabă niște particularități, decât niște diferențe reale. Codân, Rașcov și Slovacia au monopolul vaselor cu înălțimea superioară reprezentând mai mult de jumătate din înălțimea totală. Ucraina se află la polul opus, prin comparație. Codân și sudul Poloniei au vasele cu proporțiile cele mai înalte.

Prin prisma acestui grafic (cel mai obișnuit în analizele cercetătorilor sovietici) înrudirea morfologică a celor cinci loturi nu se află în discuție, diferențele reprezentând doar normale variații regionale. Să notăm totuși că concentrarea de grupe de la Codân începe la limita de sus a siturilor poloneze și ucrainiene. Este de remarcat și dominația grupelor slovace în stânga graficului, acolo unde definiția oală-borcan interferează cu cea de castron.

GRAFIC 2. Raportul diametrelor, respectiv cel la buză (f) și la bază (k), corelate diametrului maxim (a), sau median.

Există câteva lucruri foarte interesante în acest grafic:

Grupele poloneze tind să se alinieze pe o diagonală stânga-sus dreapta-jos, adică asociază fie diametre mici la gură cu diametre mari la bază, fie diametre mari la gură cu diametre mici la bază (situația cea mai caracteristică). Acest comportament este regăsit, mai puțin clar, și la Codân.

Oalele-borcan cu bază îngustă caracterizează loturile poloneze și slovace (grupele sunt multi-sit). Prezența izolată a unor grupe din alte loturi în sudul graficului pare să reprezinte mai degrabă influențe vestice. Situl de la Korceak se caracterizează, din contră, prin vase cu bază lată, majoritatea grupelor aflându-se peste limita k/a=0.5.

În privința loturilor din Bucovina, dacă la Codân se poate vorbi despre o influență vestică, la Rașcov această influență este foarte palidă. Din contră, Rașcovul, alături de grupe izolate din Slovacia, domină nordul graficului, cu baze de vas foarte late. În zona proximă se află și câteva grupe de la Korceak. Datorită poziției pe grafic, problema nu se poate pune însă în sensul unei influențe ucriniene asupra sitului din Bucovina, ci, probabil, a unei influențe comune, răsăritene (sarmatice??).

GRAFIC 3. Lățimea (Ls) și formatul (Fs) superioare.

Estul graficului este dominat clar de grupele de la Korceak VII, ceea ce face din lățimile Ls > 34 o caracteristică ucrainiană. Extensia maximă a grupelor ucrainiene și posibila lor zonă de influență sunt marcate prin linia punctată. În interiorul acestei limite se află majoritatea grupelor poloneze și slovace, majoritatea fragilă a grupelor de la Codân și circa jumătate din grupele de la Rașcov. Caracterul ne-slav al grupelor din stânga liniei este necontestabil.

Ar fi de discutat numai dacă centrul graficului (cu valori Ls [31, 34]) nu reprezintă un condominium, fiind vorba despre valori obișnuite și pe ceramica romană sau germanică.

Din punct de vedere al reprezentativității unor grupe în fiecare lot grupe morfologice reprezentate de un număr mai mare vase se află și de o parte a și de alta a liniei, atât pentru Codân cât și pentru Rașcov.

GRAFIC 4. Se compară unghiul la buză (UC) cu tangenta superioară (ts).

De această dată separațiile definițiilor sunt categorice. Arealele Bucovinei și Ucrainei nu se intersectează, ceea ce exclude posibilitatea ca producătorii ceramicii de la Rașcov și Codân să aibă același extract cultural cu cei de la Korceak. Contestarea acestei concluzii ar dinamita bazele teoretice ale morfologiei și, mai larg, ale științei arheologice, bazate, la nivel obiect, pe analogie.

Interesant de observat este că arealele poloneze și slovace intersectează arealul ucrainian, deși în zone periferice și necaracteristice. Concluzia ar fi că, pe această bază, poate fi stipulată o influență (reciprocă?), poate chiar și o înrudire culturală, dar în nici un caz nu mai poate fi acceptat un concept unificator, de tipul culturii Praga.

O altă problemă ar fi mărimea ariilor specifice. Gruparea foarte strânsă categoriei grafice Ucraina se datorează și faptului că este reprezentat un singur sit (Korceak VII), cu o distribuție cronologică foarte limitată (comparativ cu loturile sintetice reprezentate de Slovacia și Polonia de Sud). Pe de altă parte - și Codân reprezintă un singur sit (cu excepția câtorva piese din situl proxim de la Gorecea), însă dispersia pieselor este mult mai mare decât la Rașcov, de pildă. Explicația acestor diferențe de omogenitate a lotului constă în diferența dispersiei cronologice. Dacă Codân este un sit realmente pluri-stratigrafic (pe mai multe paliere cronologice), Rașcov arată mult mai omogen, confirmându-se și pe această cale că cronologia propusă de Baran este greșită, așezarea funcționând nu pe un interval cronologic de două secole și jumătate, ci, foarte probabil, pe maxim jumătate de secol (posibil mult mai puțin).

Următorul grafic (5) ar trebui să fie cel al situației statistice a caracteristicilor piciorului. Datorită faptului că numeroasele valori de P = 0 sau T = 0 nu pot fi reprezentate grafic mulțumitor, vom apela la un tabel cu aceste valori.

TABEL CU CARACTERISTICILE PICIORULUI

pentru cele 5 loturi studiate

(numai valori de 0 la talpã)

lot SP IT

Raºcov (5 cazuri) 0 0

Slovacia (11 cazuri) 0 0

Polonia S (4 cazuri) 0 0

Codân (11 cazuri) 0 0

Raºcov 1 0

Polonia S 3 0

Polonia S 4 0

Slovacia 5 0

Raºcov 6 0

Slovacia 6 0

Polonia S 6 0

Raºcov 8 0

Raºcov 8 0

Raºcov 8 0

Slovacia 11 0

Slovacia 11 0

Polonia S 14 0

Polonia S 14 0

Polonia S 14 0

Slovacia 16 0

Codân 17 0

Raºcov 20 0

Slovacia 22 0

Codân 22 0

Slovacia 26 0

Polonia S 27 0

Codân 30 0

Codân 30 0

Ucraina (K. VII) 30 0

Codân 37 0

Codân 41 0

Codân 86 0

GRAFICUL CORESPONDENT (5)

(numai SP > 0)

Din grafic lipsește ultima piesă din tabel (datorită valorii prea mari, respectiv 86 cu 0).

Să remarcăm la început prezența cu totul accidentală a talpei pentru loturile din Slovacia, Polonia, cât și pentru situl de la Codân. În celelalte două cazuri, piciorul este aproape o regulă, de cele mai multe ori prezentând și talpă. Surprinde, și de această dată, faptul că cele două arii nici măcar nu se intersectează. La Korceak avem un picior relativ înalt, cu o talpă relativ mică; la Rașcov, dimpotrivă, piciorul este relativ scund, dar tălpile sunt, proporțional, foarte mari.

Ne putem întreba - și chiar ne întrebăm, permanent ce relevanță au astfel de constatări pentru orizontul cultural și etnic al producătorilor acestei ceramici. Cert este doar că aceste constatări nu sunt chiar întâmplătoare, iar anumite realități morfologice au consistență pe spații largi și pe o durată semnificativă. Un picior dezvoltat se întâlnește, în secolele VIII-IX, și în cultura Luka Raikovețkaia (alias Romen-Borșevo), în același spațiu geografic al Ucrainei de astăzi; dar și în Moldova. Simetric, piciorul absentează din aspectele culturale ale Poloniei acelorași secole.

ÎNAPOI LA SUMAR ANEXE

ÎNAPOI LA INDEX

MAI DEPARTE dimensiuni ceramică Rașcov (și context)