DULCEANCA IV: filtrul tipologic

ANEXE TEHNICE SECȚIUNEA IV (continuare)

M.6. Dulceanca IV (morfologie)

Lotul de vase întregi de la Dulceanca IV este redus numeric, ceea ce face ca atribuirea tipologică pe acestă bază să fie discutabilă. Pentru a avea însă un termen de comparație, fie și limitat, cu alte situri, mai bine reprezentate numeric, vom opera, cel puțin pentru început, o procedură standard; fie și așa, cu puține vase întregi, se profilează trei grupe morfologice net distincte:

- Gr.1: vase scunde (I/a = 0.90...1.06) cu alură masculină (Is/I = 0.32...0.44);

- Gr.2: vase medii și înalte (I/a = 1.09...1.33) cu siluetă androgină (Is/I = 0.44...0.47);

- Gr.3: vase scunde (I/a = 0.91...0.93), cu alură marcat masculină (Is/I = 0.16...0.27)

Graficul al doilea: deschiderea la gură și mărimea bazei (ambele raportate diametrului maxim); toate grupele tind să se dividă, mai mult sau mai puțin evident:

- Gr.1 a: deschideri mediu-largi (f/a = 0.80...0.83) și bază medie (k/a = 0.43...0.51);

- Gr.1 b: deschideri mediu-înguste (f/a = 0.71...0.75) și bază mediu-mare (k/a = 0.51...0.52);

- Gr.2 a: deschideri medii (f/a = 0.78...0.81) și baze înguste (k/a = 0.37...0.39);

- Gr. 2 b: deschidere foarte îngustă (f/a = 0.55) și bază mediu-mare (k/a = 0.55); valorile sunt, în această combinație, o raritate);

- Gr. 3 a: dechidere largă (f/a = 0.88) cu bază mediu-mică (k/a = 0.42);

- Gr. 3 b: deschidere mediu-largă (f/a = 0.89) cu o bază supra-largă (k/a = 0.91 - valoare aberantă);

Graficul unghiurilor specifice (SU = diferența unghiurilor la buză și la gât; St = diferența tangentelor la calote):

- Gr. 1 își reconfirmă unitatea (distincțiile de pe graficul anterior nu erau nete): margine modulată mijlociu-mult (SU = 43...63), calota superioară mai bombată (St = -4...12);

- Gr. 2 a: modulare mijlocie (-mică) a marginii (SU = 32...39), calotă inferioară mai bombată (St = -25...-9);

- Gr. 3 a: margine foarte modulată (SU = 72), calotă superioară mult mai arcuită (St = 17);

- Gr. 2 b și 3 b au modulare nulă (nu au margine), cu calota superioară mult mai arcuită (St = 12...16)

Corespondența grupelor morfologice cu grupele volumetrice.

Ca și la Dulceanca I, grupa 1§ are reprezentanți în toate grupele volumetrice. Grupa vaselor miniaturale (grupele morfologice 2 b și 3 b) se suprapun pe grafic, având ambele, un volum util în jur de 20 de mililitri.

De evidențiat, spre deosebire de Dulceanca I, predominanța grupelor de volum mai mare.

Este interesantă tendința grupelor morfologice minore (gr. 2 și 3) de a se repartiza în toate grupele volumetrice, ceea ce arată că, în general, nu există nici o legătură între o anumită formă și o anume clasă volumetrică (mare, mică, etc.) și, în al doilea rând, sugerează că fiecare grupă morfologică provine dintr-o cultură completă, care își satisfăcea integral nevoile (avea toate clasele de volum, corespondente funcțiilor recipientelor ceramice).

Aberații morfologice sunt întâlnite numai la vasele miniaturale, datorită faptului că, fiind lucrate cu mâna, nu existau uneltele și îndemânarea necesare realizării unei anume forme (sau "proiect mental", numite, în altă parte, și "matrice").

CONCLUZII: Vasele întregi de la Dulceanca IV sunt puține, ceea ce face ca grupele tipologice stabilite să fie discutabile (cu excepția grupei întâi, care cuprinde 5 exemplare). Există un singur vas întreg lucrat la roată, care, și în acest caz, ca și la Dulceanca I, este solidar grupei 1 a ceramicii lucrate cu mâna. Vasele miniaturale vor fi considerată grupă distinctă, respectiv grupa 4. Vasele de la Dulceanca IV aparțin, cu excepția grupei 4, unor categorii volumetrice mai mari decât cele constatate la Dulceanca I. Iată caracteristicile definitorii ale grupelor tipologice:

-Gr.1 (cea mai numeroasă, compusă din 4 vase lucrate cu mâna și un vas lucrat cu roata): alură masculină (Is/I = 0.32...0.39), deschideri la buză mijlocii (f/a = 0.71...0.83), bază medie (k/a = 0.43...0.51), margine mult modulată (SU = 43...63), raportul tangentelor ușor pozitiv (St = -4...12); în afara caracteristicilor testate prin grafice, grupa se definește prin cvasi-absența piciorului și absența tălpii;

- Gr.2: alură androgină (I/a = 0.44...0.47), deschidere medie (f/a = 0.78...0.81), bază îngustă (k/a), modulare medie a marginii (SU = 32...39), diferență negativă a tangentelor (St = -25...-9); în afara caracteristicilor testate prin grafice, grupa se definește prin picior relativ înalt (media SP = 31), cu sau fără talpă (un exemplar cu PIT = 74);

- Gr.3: alură masculină marcată (Is/I < 30), deschidere mare la buză (f/a = 0.88), bază mijlocie (k/a = 0.42), margine foarte modulată (SU = 72);

- Gr.4 (vase miniaturale): caracteristici oscilante (cele două piese au fost considerate componente al gr. 2 și 3, care sunt net diferite); în comun, în afară de volumetrie, este (cvasi-)absența marginii (SU < 5) și o tangentă superioară mai mare (St = 12...16).

ÎNAPOI LA SUMAR ANEXE

ÎNAPOI LA INDEX

MAI DEPARTE capacități Dulceanca IV

§ Cele două grupe "1" nu sunt identice. Grupa 1 este denumită, în fiecare sit, grupa dominantă. Studiul analogiilor între grupe face obiectul unui etape distincte de lucru.