Anse

CAPITOLUL 3: Prelucrări alfa-numerice

(continuare)

p. 43

3.6. Elemente prehensoare și anexe de turnare

Ansele[8] sunt un alt subiect cu care cercetătorul ceramicii nord-dunărene din secolul al VI-lea se întâlnește destul de rar, și atunci fiind vorba, de multe ori, de importuri. Chiar și așa, aparatul tehnologic trebuie pregătit. Desigur, pentru necesități reduse și aparatul teoretic este de redus la minim. Și de această dată demersul este analitic, componentele de referință fiind următoarele:

Tipologia generală a toartelor[9]:

A ansă verticală

B ansă orizontală

C ansă-paner (de traversare)

D butoni (apucători)

E coadă (cu un singur punct de prindere - de ex. la tigaie)

Configurația de prindere (v. Anexe, secțiunea 1, lista K 1, p. 26)

CODUL DESCRIERE CONDIȚII

PENTRU TIPURILE A-C, E A-C, E DESCRIERE PENTRU TIPUL D

a supraînălțată >70o potcoavă

b înălțată 30...70o elipsoid superior

c superioară 5...30o elipsoid centrat

d orizontală -5...5o orizontal

e inferioară -20...-5o vertical

f coborâtă -50...-20o elipsoid inferior

g foarte joasă <-50o alt tip

nota: pentru ansele verticale se menționează ambele prize, de forma ab (= priza superioară supraînălțată, cea inferioară - înălțată)

Secțiuni și profile de ansă (v. Anexe, secțiunea 1, lista K 2, p. 26)

Secțiuni Profile longitudinale

COD DESCRIERE COD DESCRIERE

a semi-circulară l paralel

b elipsoidală m concav

c unghiulară n convex

d plată o îngustat

e torsionată p lățit

f împletită q îngustat-lățit

g șănțuită r lățit-îngustat

h ascuțită s asimetric

i fațetată t alt profil

j altă secțiune

p. 44

notă la tabelul supra: pentru descrierea secțiunii se întâmplă să fie necesar să angajăm doi termeni, fiindcă adesea partea anterioară și cea posterioară a ansei nu sunt la fel; un caz frecvent este acela în care partea dinspre vas (sau posterioară) să fie rotunjită, iar partea opusă vasului (sau anterioară) să fie șănțuită; enumerarea se face în ordinea anterior-posterior, deci, pentru exemplul dat, ga; dacă șănțuirea este dublă, se angajează un termen adițional (vezi infra), ajungându-se la forma g2a.

Forma extremităților ansei (toartei)

CODUL DESCRIEREA

a lățite

b îngustate

c buton

d melc exterior (superior)

e melc interior (inferior)

f figurativă (protomă)

g nediferențiată

nota: dacă ambele capete se realizează în același fel, nu se face mențiunea

Termeni adiționali

Este posibil ca termenii de clasificare propuși să nu se dovedească suficienți în unele situații. De aceea, se propune mai departe un mic dicționar de termeni adiționali, care pot fi folosiți la oricare palier al descrierii. Termenii adiționali fiind notați cu cifre - nu pot fi confundați cu termenii majori ai clasificării - notați cu litere.

Ambele prize ale ansei vor fi notate prin zonalizare (vezi § 3.3. sau Figura 19). Dacă priza superioară se face sub buză, iar priza inferioară - pe diametrul maxim, se va nota: II; VI.

Tuturor paragrafelor acestui subcapitol (tipologie; configurație de prindere; secțiuni; profil; extremități; termeni adiționali) li s-au rezervat câte un câmp în baza de date. Termenii adiționali pot fi utilizați în câmpul propriu, sau pot fi adăugați acolo unde se consideră necesar

Amenajările de turnare se vor asimila descriptiv cozilor prehensoare (configurația E).

Codul semnificația

1 1 (ex: o ansă)

2 2 (ex: doi butoni)

3 3

4 4

5 5 sau mai mult

6 asimetric

7 descentrat

8 suprapus

9 recurbat superior

10 recurbat inferior

11 alăturat

12 suprapus

13 unghi obtuz

14 unghi drept

15 unghi ascuțit

16 mare

17 mijlociu

18 mic

19 lat

20 îngust

ÎNAPOI LA SUMAR VOLUMUL I

ÎNAPOI LA INDEX

MAI DEPARTE - § 3.7. (fabricația)

[8] În ocazii publice recente s-a exprimat opinia că utilizarea termenului ansă este un barbarism, preferându-se autohtonele toartă sau mâner. Cunosc bancuri și cu unul și cu celălalt, așa că prefer neologismul (nu e barbarism!) ansă. Preocupările pentru puritatea limbii române sunt bune, dar nu soluționează nimic pe tărâmul ceramisticii. Evident, termenul este de evitat în lucrări de popularizare. Dar nu e cazul...

[9] Și această secțiune are ca punct de plecare Codul... lui J.C. Gardin (1976).