Ceramica Cerneahoviană din Câmpia Română

SECȚIUNEA II: SISTEMUL DE REFERINȚĂ

CAPITOLUL 4. REFERINȚA DIACRONICĂ

[p.65]

4.2. Ceramica de tradiție romană

4.2.1. Elemente Cerneahov din Câmpia Română

Din relativ numeroasele opțiuni posibile pentru această epocă am ales tocmai datorită prezenței masive a ceramicii zgrunțuroase necropola de la Mogoșani[43], cu un lot de 30 de recipiente întregi din această categorie. Studiul morfologic a produs o clasificare destul de stufoasă, cu 13 grupe și 7 subgrupe (Anexe, p. 135). Caracterul preponderent roman al acestei specii ceramice rezultă, fără dubii, și din analiza tabelelor de analogie relativă (Anexe, p. 269-291):

- grupa Mgs 3a (poz. 125) cea mai reprezentativă grupă de la Mogoșani este analoagă grupei oltene (OR) 4b, grupei 2b de la Iatrus și grupei 1b de la Sucidava-Celei (acestea două sunt singurele loturi de ceramică romană târzie din baza de date, la acest moment);

- grupele Mgs 1b și 4 (poz. 192, respectiv 191) sunt analoage grupei 6 de la Gropșani; este demn de reținut că grupa 6 de la Gropșani este singura de exclusivitate a ceramicii lucrate la roată (grupă relativ numeroasă);

- grupa Mgs 7b (poz. 196) este analoagă grupei 1 de la Dulceanca I (grupa cea mai reprezentativă, mixtă tehnologic);

- grupa Mgs 8 (poz. 209) este analoagă grupei 3a de la Ciurel (de această dată modelată cu mâna, exemplar unic, ceea ce semnalează amurgul modelului);

- grupele Mgs 10 și 5b (poz. 220, 222) sunt analoage grupei oltene 3 (care pare modelul comun);

- grupa Mgs 13 (poz. 352) prilejuiește o nouă întâlnire cu o grupă de la Ciurel, respectiv grupa 9 (CLRR) o analogie mai îndepărtată, însă, mediată de o analogie mult mai strânsă, cu grupa 4 de la Soldat Ghivan (clm.);

- trecând la a doua serie analogică (A.2., începând cu p. 281 a Anexelor seria unghiurilor specifice, pentru care notăm numai noutățile) începem să identificăm și parfumul nordic al cerneahovienilor: grupa Mgs 5a (poz. 621) întâlnește grupa 6a de la Codân și grupa 2 Penkovka;

- grupa Mgs 1c (poz. 688) este prima care adresează o formă a culturii Chilia-Militari grupa 2b (CLR), care însă pare la origine ceramică romană (OR 6c);

- grupa Mgs 3c (poz. 832) intră într-o combinație cu adevărat interesantă: în grupajul respectiv avem, pe rând, grupa principală (1) de la Dulceanca IV (poz. 830), realizată și pe roată, o grupă (4a) realizată exclusiv cu mâna la Dulceanca I (acestea două sunt analogiile cele mai strânse), o medie micro-regională Dulceanca (poz. 828), o grupă (6a) de la Soldat Ghivan, dar și o grupă din Slovacia (târzie, însă, de secol VII), dar și o grupă de la Garvăn-Popina (poz. 833), și ea de la jumătatea secolului al VII-lea;

[p.66]

- o nouă combinație interesantă apare în jurul grupei Mgs 6 (poz. 844), respectiv o grupă lucrată la roată de la Botoșana (4c), care este și analogia cea mai apropiată, o altă grupă lucrată la roată, de la Soldat Ghivan (4d) și o grupă mixtă a culturii Chilia-Militari (singura mixtă, 3), care este și analogia cea mai îndepărtată; mediatorul acestor întâlniri la distanță, în timp și spațiu, nu este o formă dacică, cum poate ne-am fi așteptat, ci o formă romană tipică (cel mai bine păstrată chiar la Mogoșani[44]), scundă, cu diametrul median aproape la jumătatea înălțimii, cu baza mult mai îngustă decât gura, fără picior;

- grupa Mgs 3a, pe care am mai întâlnit-o la începutul analizei (aici poz. 846), revine într-o companie lărgită: pe lângă grupa 2b de la Iatrus, apar acum media micro-regională Dulceanca 3c (CLR), grupa 1b de la Dulceanca II, dar și grupa ceramicii lucrate la roată din așezarea 2 de la Bratei (nivelul timpuriu, de la finalul sec. VI[45]); în același grupaj analogic găsim și o grupă olteană (OR 4a), prea depărtată însă pentru a fi declarată analogie pentru Mogoșani 3a (în general, în complexele analogice mari relațiile sunt complicate și nu toți termenii complexului sunt în aceeași măsură asemănători; se consideră, de la 4 diferențe, că analogia relativă este absentă; se pot face excepții, în special legate de morfologia piciorului sau caracteristicile arcuirii);

- grupa Mgs 2a (poz. 999) întâlnește și ea o grupă micro-regională de la Dulceanca (1b), o grupă regională a Câmpiei Române (CR, pentru secolul VI), respectiv 9a (care înglobează grupele 3b de la Ciurel mixtă - și 7 de la Budureasca) și grupa 3a de la Noșlac (clm); deja, până aici, a reieșit cu claritate caracterul morfologic roman al grupelor 3a și 3b de la Noșlac[46], în ciuda facturii primitive a fabricației;

- grupa Mgs 1b revine în atenție (poz. 1049), în compania unei grupe lucrate pe roată de la Botoșana (este al doilea caz!), respectiv 5b;

Dintre cele 20 de subgrupe ale morfologiei ceramicii zgrunțuroase de la Mogoșani, 4 își au originea în ceramica romană din Oltenia (1c, 4a, 5b, 10), iar 11 se regăsesc în contexte culturale care îi succed (1b, 1c, 2a, 3a, 3c, 4a, 5a, 6, 7b, 8, 13). Cele mai multe opțiuni adresează grupe de secol VI din Câmpia Română, respectiv de 7 ori vestul acesteia (Dulceanca, Gropșani), de 7 ori centrul și nordul (București, Budureasca), de 4 ori arealul slav (însă nu cel mai tipic, fiind grupe Penkovka, sau Codân), tot de 4 ori areale proxime de la nord (Transilvania, Moldova); în două cazuri analogiile vizează situri romane târzii (sec. IV-VI); tot numai două analogii adresează morfologia Chilia-Militari, respectiv orizontul cultural pe care îl suprapune, ceea ce spune suficient de multe în legătură cu rolul (modest) jucat de comunitățile locale în configurarea culturii Cerneahov în Câmpia Română. Toate analogiile discutate au la bază, fără excepție, modele romane (fiind variante ale oalei romane).

Integrarea în loturile studiate este de 65%, cifră mare, comparativ cu alte loturi (Chilia-Militari, de pildă), dar mult mai mică decât ceramica romană timpurie (85%), comparația fiind perfect pertinentă, atâta vreme cât ambele loturi sunt de găsit în tabele cu același număr de subgrupe (câte 20).

ÎNAPOI LA CUPRINS VOLUM I

ÎNAPOI LA INDEX

MAI DEPARTE ceramică Cireșanu

[43] DIACONU G 1969.

[44] Păstrez această convingere, chiar dacă este absentă în lotul ceramicii oltene (care nu se poate constitui în model exclusiv).

[45] Numărul pieselor întregi fiind prea mic, nu s-a putut face o clasificare tipologică propriu-zisă, pe fiecare din nivelele așezărilor 1 și 2 de la Bratei; s-au realizat, de aceea, medii de nivel, separat pentru fiecare tehnică de modelare; nu este exact ce ne-am fi dorit, dar avem aici măcar un eșantion de aspect mijlociu.

[46] Fapt remarcat cu ani în urmă (TEODOR E. 1996, § 5.2.; vezi însă în special graficul de la fig. 34 A, poziția pe grafic a literei c), deși în urma unui exercițiu mult mai puțin complex; faptul este însă, pe cât de surprinzător la prima vedere, pe atât de evident apoi.