Rașcov - analiză morfologică vase întregi

ANEXE SECȚIUNEA IV (continuare)

K.5. Rașcov 3 analiză morfologică (vase întregi); BARAN 1988

GRAFIC 1: Înălțimea raportată la diametru (I/a pe axa x) și înălțimea superioară raportată la înălțimea totală.

Conform uzanțelor (și recomandărilor Russanovei), acesta este primul grafic, prin care se definesc înrudirile diverselor forme, funcție de proporțiile generale.

Sunt definite 9 grupe provizorii (notate de la A la I); de reținut că grupele (cu piese izolate) H și I ar putea fi, eventual, redistribuite grupelor A sau C (pentru H) și B sau D (pentru I).

De remarcat, de la început, că cel puțin jumătate dintre piese se găsesc peste limita Is/I = 0.35, ceea ce nu caracterizează siturile slave.

GRAFIC 2: Proporții față de diametrul maxim (a diametrului la buză pe axa x și a diametrului la bază pe axa y).

Graficul este mai degrabă confuz și necesită numeroase distribuiri pe sub-grupe, astfel:

A1 f/a și k/a mici

A2 f/a mare

A3 k/a mare

B1 k/a < 0.57

B2 k/a >0.57, f/a mic

B3 k/a > 0.57, f/a mare

C1 f/a < 0,83, k/a > 0.49

C2 f/a > 0.85

C3 k/a <0.45

C4 f/a < 0.75

D1 f/a > 0.79

D2 f/a < 0.73

D3 k/a > 0.7

E1 k/a < 0.55

E2 k/a > 0.65

Piesa de la grupa H se află relativ departe de grupele A și C, rămânând grupă independentă. Nici piesa de la grupa I nu se poate rearonda, aflându-se în proximitatea a două subgrupe B și o subgrupă D.

Absolut remarcabil este că practic toate piesele au baza lată (k/a > 0.45), ceea ce pur și simplu exclude situl din rândul celor locuite de slavi.

GRAFIC 3. Lățimea și formatul superioare.

Graficul confirmă departajările morfologice și practic nu aduce nimic nou, componentele grupelor rămânând în aceeași zonă, cu diferențe greu sesizabile pe obiectele reale, fără instrumente de măsură.

Este, din nou, de remarcat că densitatea maximă de piese se află pe lățimi cuprinse între 29 și 33, ceea ce este mai degrabă caracteristic siturilor romanice.

GRAFIC 4. Lățimea și formatul inferioare.

În linii mari se pot repeta lucrurile de mai sus. Doar despre subgrupa C2 se poate spune că are tendința de a se împărți în două, respectiv cele două piese din centru-stânga și piesa din dreapta jos.

Despre grupele din jumătatea dreaptă a graficului se poate spune că absentează complet din lumea slavă. Aceste caracteristici nu sunt foarte uzuale în nici unul dintre siturile mari studiate până aici. Sursa acestei influențe culturale ar putea fi, eventual, în civilizația sarmatică.

GRAFICUL 5. Unghiurile caracteristice. Sunt folosite: diferența dintre unghiul la buză și cel la gât (SU) pe axa x și tangenta superioară (ts) pe axa y.

În general grupele sunt omogene. Unele grupe sunt mai laxe (de exemplu A1), dar nu necesită detalieri taxonomice. O excepție o constituie subgrupa C1, piesa din colțul dreapta-jos necesitând o clasificare aparte (este o conformație foarte rară, dar nici eroarea de desen nu trebuie exclusă).

GRAFIC 6. Caracteristicile marginii. Pe axa x înălțimea marginii, ca medie a normelor înălțime superioară și diametru la gură (SM); pe axa y înălțimea gâtului (raportată înălțimii marginii în norma diametrului la buză, IG)

Pentru înțelegerea corectă a semnificației graficului, trebuie spus că, la nivel intuitiv, înălțimea marginii este mai importantă decât înălțimea gâtului, ceea ce am încercat să sugerez prin lungimea diferită a axelor.

Grupajul principal de piese, cu SM < 30 și IG < 50, descrie comportamentul tipic al sitului, caracterizat de valori neobișnuit de mici, în special pentru SM. Este clar, pe de altă parte, că constituția marginii nu este relevantă pentru această cultură (ceea ce o aseamănă cu multe altele, în epocă).

Piesele care aparțin unor grupe mai bine reprezentate (A1, B1, B2), care se află în afara grupării principale (deci cu margine sau gât înalte), pot reprezenta fie erori de execuție, fie influențe din alte medii culturale; aceste piese vor fi marcate distinct, pentru marcarea variației tipologice (la nivel de subgrupe).

Demnă de remarcat ar fi absența vaselor fără margine (SM = 0) sau cu buza încheiată spre interior (rezultând IG = 100), ceea ce caracterizează siturile timpurii ale epocii studiate (a doua jumătate a sec. V și prima jumătate a secolului următor), în toate arealele de interes (Ucraina, Polonia, Slovacia, dar și Muntenia). Datarea sitului, așa cum este propusă de autor (începând cu 450), este îndoielnică.

GRAFIC 7. Caracteristicile piciorului. Sunt reprezentate, pe axa x, înălțimea piciorului ca medie a normelor înălțimii inferioare și diametrului la bază (SP) și, pe axa y, înălțimea talpei raportată înălțimii piciorului (IT), cifrele având semnificații procentuale.

Una dintre numeroasele particularități ale acestui sit o reprezintă cifrele mari ale acestui grafic. De aici rezultă și importanța particulară a conformației piciorului în clasificarea tipologică.

O observație necesară este aceea că piesele care nu au talpă nulă se aliniază relativ pe o diagonală din stânga sus în dreapta jos. Asta înseamnă că, indiferent de mărimea piciorului, mărimea talpei se conservă, reprezentând deci o constantă relativă față de alte dimensiuni, de pildă față de înălțimea inferioară. Pentru a ilustra acest fenomen să luăm numai piesele aflate la capetele diagonalei: în stânga sus avem o talpă de 91% dintr-un SP cu valoarea 7 (7 * 0.91 = 6.37); în dreapta jos avem o talpă de 24% dintr-un SP cu valoarea 27 (27 * 0.24 = 6.48). Cu alte cuvinte, contribuția tălpii în aspectul general al vasului (la nivelul cel mai intuitiv) este identică. Desigur, există oarecari variații de o parte și de alta a diagonalei, însă cifrele nu oscilează semnificativ (minimul = 3.77; maximul = 16.8). Aceste explicații au fost necesare pentru înțelegerea departajărilor propuse (cu linie discontinuă) în câmpul grafic și acceptarea unei clasificări simple, în vase a) fără picior (pentru valori SP < 7); b) cu picior dar fără talpă (SP > 14; IT = 0) și c) cu talpă. Aceste trei categorii vor fi adăugate grupelor stabilite până aici, cu extensiile F, P, T.

La capătul analizei morfologice a oalelor-borcan întregi, lista grupelor temporare a fost studiată, unele diferențe minore fiind considerate nesemnificative; a rezultat clasificarea definitivă a grupelor și subgrupelor, care folosește următorii termeni, cu următoarele echivalențe:

ÎNAPOI LA SUMAR ANEXE

ÎNAPOI LA INDEX

vezi tabelul concluziv pentru morfologia vaselor întregi de la Rașcov

MAI DEPARTE volume vase întregi (Rașcov)