DULCEANCA I: filtrul tipologic

ANEXE TEHNICE SECȚIUNEA IV (continuare)

M.2. Dulceanca I: filtrul tipologic

- Gr.1 (magenta): vase scunde (I/a = 0.86...1.10) de tip androgin (Is/I = 0.41...0.49); grupa cuprinde, alături de ceramică lucrată cu mâna, toate exemplarele lucrate la roată;

- Gr.2 (albastru): vase înalte (I/a = 1.26...1.42) de tip androgin (Is/I = 0.43...0.49);

- Gr.3 (verde): vase de înălțime mijlocie (I/a = 1.12...1.30) de tip masculin (Is/I = 0.36...0.38);

- Gr.4 (negru): vase scunde (I/a = 0.88...0.97) de tip masculin (Is/I = 0.33...0.38); în expresiile de mai sus expresia "vase înalte/scunde" nu se referă la înălțimea absolută în centimetri, ci la raportul dintre înălțime și diametrul maxim (așa cum arată și sigla);

Graficul al doilea: raporturile diametru la buză - diametrul maxim (pe x) și diametrul la bază - diametrul maxim (pe y). În ciuda unei aparente indistincții, grupele stabilite anterior se concentrează în anumite zone ale graficului (cu abateri care, în cazul ceramicii lucrate cu mâna, pot fi puse pe seama unei execuții defectuoase, deși contaminarea nu poate fi exclusă);

- Gr.1 își păstrează solidaritatea, indiferent de tehnică; se caracterizează prin vase cu deschidere medie-mare (f/a = 0.67...0.82) și o bază relativ îngustă (k/a = 0.38...0.51); modelul morfologic este, cum era de așteptat, cel roman;

- Gr. 2 și 3 se unifică (conturând situația unui tip morfologic cu două subtipuri, pozițiile lor din graficul anterior nefiind atât de diferite), fiind definite printr-o bază relativ largă (k/a = 0,50...0.58); deschiderile la gură sunt atipice (de la 0.52 la 0.79, repectiv deschideri mici, mediu-mici și mediu-mari), dar din care lipsesc deschiderile mari

- Gr. 4 se caracterizează prin deschideri mari (f/a = 0.80...0.84) și baze medii și largi (k/a = 0.47...0.58);

Graficul unghiurilor specifice complică lucrurile într-o măsură apreciabilă.

- Grupa 1 (ambele tehnici) este singura care își păstrează coerența. Și aici, însă, exemplarul exterior elipsei, cu diferența tangentelor aproape de -15, pune problema dacă influența este bizantină sau ...gepidică (caz teoretic); modularea marginii se produce mijlociu și mult (SU = 27...54), în timp ce diferențele tangentelor sunt aproape neutre (St = -3...11), ceea ce semnifică o tendință de abandonare a morfologiei romane tradiționale și racordarea la moda dunăreană a epocii;

- Grupa 2 este, parțial, la remorca Gr.1 (ceea ce poate sugera o aculturație), în timp ce exemplarele practic fără margine (SU = 0...5) se găsesc într-o priză culturală ambiguă, respectiv morfologia unor vase de tradiție romană, din secolele III-IV, caracterizate de lipsa marginii, sau morfologia vaselor slave timpurii (care însă se datează cel mai târziu în prima jumătate a secolului al VI-lea, ceea ce este greu de admis și din punct de vedere istoric și pentru cronologia sitului); situația necesită o dezbatere pe larg; problema concretă care se pune este dacă vom opta pentru o sub-divizare a grupelor 2, 3 și 4, sau vom crea o grupă separată, a vaselor cu modulare a marginii < 20; acest lucru nu poate fi hotârât decât prin grafice suplimentare, care să demonstreze că această categorie este - sau nu - solidară morfologic;

Grafic ajutător, utilizând lățimea și formatul superior, pentru a verifica în ce măsură (cvasi-)absența Marginii produce modificări notabile la nivelul factorilor amintiți; surprinzător, poate, grupele stabilite anterior își conservă solidaritatea, ocupănd părți definite ale graficului; un al doilea fapt surprinzător (de data aceasta - frapant) este că vase cu lățimi destul de sensibil diferite (la grupa 1, de exemplu, valorile oscilează între 25 și 30, ceea ce, intuitiv, reprezintă relativ mult și se vede ca atare), demonstrează totuși, în patru grafice diferite, o solidaritate (mai clar: o vecinătate) de netăgăduit; consecințe teoretice sunt și plăcute și amenințătoare; plăcute - fiiindcă se confirmă intuiția inițială [lucrarea din 96] că grupele de lățime se formează din 5 în 5 unități; amenințătoare - fiindcă avertizează asupra faptului că lucruri aparent distincte pot fi legate de fire discrete dar rezistente și că procesul de acreditare tipologică este greoi, presupune mai multe etape și verificări, iar tentațiile unor soluții facile (de exemplu graficul unghiurilor specifice) ar trebui refuzate, cel puțin atunci când e posibil;

concluzii:

· Gr.1 este compusă din toate vasele întregi lucrate la roată (4) și dintr-un număr egal de vase lucrate cu mâna; elementele definitorii sunt: înălțime mică și mică-mijlocie (I/a = 0.86...1.11), aspect androgin (i.e. diametru maxim puțin deasupra jumătății înălțimii (Is/I = 0.41...0.49), deschidere mică și mijlocie (f/a = 0.67...0.82) și o bază cu descriere similară - mică și mijlocie (k/a = 0.38...0.51;

· Gr.2 (clm) se compune din vase de înălțime (mijlocie-)mare (I/a = 1.26...1.43), cu aspect androgin (Is/I = 0.43...0.50), cu deschideri mici și mijlocii (f/a = 0.52...0.79) și bază mediu-lată (k/a = 0.50...0.58;

· Gr.3 (clm) se compune din vase de înălțime medie (I/a = 1.12...1.30), cu alură masculină (diametrul maxim mult deasupra jumătății înălțimii: Is/I = 0.36...0.39), cu aceleași descrieri pentru deschidere și bază ca grupa 2, ceea ce indică și un grad de înrudire;

· Gr.4 (clm) se definește ca având înălțimi mici (I/a = 0.88...0,97,), cu alură masculină (Is/I = 0.33...0.38), cu deschidere mare (f/a = 0.80...0.84) și bază medie-mare (k/a = 0.47...0.58); ar fi de menționat că toate dimensiunile sugerează apropierea de forma castronului, dar nu în termeni "clasici", de exemplu pentru ceramica romană sau pentru cultura Sântana, pentru care se consideră, cu suficient consens, că înălțimea raportată la diametrul maxim oscilează între limitele 0.50...0.75; având în vedere că în culturile nord-dunărene ale epocii formele consacrate de castron lipsesc, vaselor din grupa 4 (sau celor similare) li se poate atribui această funcționalitate, cel puțin până la proba contrară;

· grupele 2, 3 și 4 au atât exemplare cu marginea modulată (notate 2a, 3a, 4a), cât și vase cu margine mică sau absentă, cu buză cvasi-verticală sau interioară (notate 2b, 3b, 4b)

Corelația dintre grupele morfologice și cele volumetrice. Dincolo de concentrarea deosebit de evidentă în grupe volumetrice (pe acest lot este evidentă numai grupa vaselor mici, dintre 1 și 2 litri), este semnificativ că cele 4 vase lucrate la roată (CLR) au reprezentanți în toate grupele volumetrice (implicit funcționale), ceea ce sugerează că se originează într-o cultură care producea, la roata olarului, toate tipurile funcționale; numărul scăzut de vase întregi (proporțional numărului relativ mic de fragmente lucrate la roată) semnifică, pe de altă parte, un moment istoric ce precede cu puțin colapsul vechilor practici meșteșugărești.

ÎNAPOI LA SUMAR ANEXE

ÎNAPOI LA INDEX

MAI DEPARTE Dulceanca I (vase fragmentare)