CAPITOL 18

CAPITOLUL 18. Alte surse de cunoaștere istorică

p. 241

Am stabilit până aici câteva lucruri: populația migratoare care, cu cea mai mare probabilitate, ar trebui să fie identificată arheologic în cursul secolului al VI-lea, în Câmpia Română, sunt slavii (sclavinii din izvoarele literare). Așteptarea nu este aceeași de-a lungul secolului. Primele urme ar putea apare din anii 30, dar ar fi mult mai multe posibilități începând de la mijlocul secolului. O prezență mai masivă a acestei populații este de așteptat după migrația avară, deci după jumătatea deceniului 7. Să vedem în ce fel se împlinesc aceste așteptări, pe alte domenii de studiu decât ceramistica.

Voi începe expunerea începând cu argumentul numismatic, continuând cu domenii și specialități ale arheologiei care au implicat, în timp, discuții în legătură cu apartenența etnică a unor aspecte de civilizație (tipuri de locuințe, de armament și podoabe).

Evident, spațiul concluziv pe care se află deja această lucrare nu permite dezbateri ample. Va trebui să ne limităm la enunțarea unor teze cunoscute, la o scurtă evaluare a capacității respectivelor elemente de a elucida secvențe cu conținut istoric, cât și a capacității de a produce informație nouă, reciproc valorificabilă.

MAI DEPARTE, LA § 18.1. Evidența numismatică