Gropșani - concluzii morfologie

ANEXE secțiunea IV (continuare)

R.4. Groșani concluzii morfologice

Suntem deci la etapa în care putem face mediile de grupă și sintetiza rezultatele, ca în tabelul următor:

gr. tipol. nr. piese tehnică descriere sumară

Grp1 10 clm (6)+CLR (4) o-b relativ înalte, pe diametre extreme relativ mari, cu diametrul median relativ înalt, cu picior mic sau deloc, fără talpă

Grp2 12 CLR (11)+clm (1) o-b relativ scunde, cu diametre extreme mijlocii, cu diametrul median relativ înalt, fără picior

Grp3 1 clm o-b relativ înaltă, cu diametru mare la gură și relativ mic la bază, fără umăr, fără picior

Grp4 1 clm o-b mijlocie-înaltă, cu diametru median înalt, cu diametru foarte mare la gură și relativ mare la bază, cu picior scurt și talpă

Grp5 1 clm o-b scundă, cu diametru mare la gură și relativ mic la bază, cu picior, fără talpă

Grp6 4 CLR o-b de elansare mijlocie, cu diametrul median jos (la mijlocul înălțimii), cu diametrul la gură mic dar cu bază mare, fără picior

Grp7 3 clm o-b cu elansare mijlocie, cu diametrul median jos (la mijlocul înălțimii), cu diametre extreme mari, cu picior, fără talpă

Grp8 6 clm (4)+CLR (2) vase de dimensiuni mari (tip provizii, respectiv volume totale prezumate de 10 l. sau mai mult), din care avem numai jumătăți superioare; înălțime superioară proporțional mică (comparat cu diametru la gură), gură largă

Grp9 2 clm numai jumătăți inferioare, pe o bază lată, cu picior înalt și talpă; configurație arhaică, cu pereți foarte groși; dimensiuni modeste

Din păcate situația este ceva mai puțin limpede decât o prezintă tabelul, și aceasta dintr-un motiv care nu poate fi trecut sub tăcere. Explicațiile la figuri nu prezintă notificări asupra tehnicii de realizare a ceramicii desenate. Textul de comentariu (la complexe), pe de altă parte, face referiri exprese doar la mai puțin de o pătrime din ceramica ilustrată, la care se adaugă aprecierile asupra predominanței relative a unei specii sau a celeilate (în câteva cazuri procente estimate). O parte din restul ilustrației este suficient de explicită pentru a deduce tehnica de realizare. Chiar și așa, 35,2% din piese figurează în baza de date cu un semn de întrebare, de forma clm? sau CLR? Dintre piesele întregibile sunt relativ puține în acestă situație (12,2%), dar și așa, evident, provoacă niște neclarități la momentul concluziilor. Dacă pentru grupa 1 este clar că ea a fost produsă, la paritate, în ambele tehnici, pentru grupa 2 piesa lucrată cu mâna este marcată clm?, iar pentru grupa 8 sunt două piese notate CLR?

Dincolo de astfel de neajunsuri cu care am ajuns să ne obișnuim unele concluzii sunt totuși posibile. Grupa 1 este un tip ceramic mai vechi, care probabil ar trebui căutat în orizontul secolului al III-lea, care a ajuns să fie asimilat și de producătorii casnici de ceramică. Din contră, grupele 2 și 6 par a reprezenta forme mai moderne, neasimilate cultural (deși bine reprezentate numeric) și pentru care nu trebuie exclus importul. Faptul că ceramica produsă casnic imită formele consacrate de industria ceramică, pentru Câmpia Română, nu prezintă nici un dubiu. Există puține cazuri (cum ar fi aici grupa 9) care provin din forme arhaice, din Latène, probabil niciodată produse pe roata olarului). Se pot susține asemănări între grupe diferite, atât morfologic cât și tehnic, care pot reprezenta tentative de copiere mai puțin reușite; astfel, grupa 5 (clm) se apropie de grupa 2 (CLR), iar grupa 7 (clm) se apropie destul de mult de grupa 6 (CLR). Chiar grupele lucrate cu mâna care, aparent, nu urmează nici un produs de atelier, sunt de căutat printre speciile dispărute. Nu este greu să recunoaștem în grupa 8 proporțiile unui Krausengeffäs. Invers, vasele produse în tehnici diferite, dar clasate taxonomic în aceeași grupă morfologică, nu sunt desigur identice. Comparația mediilor celor două serii tehnice arată normale diferențe în privința grosimii pereților, o arcuire mai puțin realizată a buzei ș.a.m.d.

O comparație a celor două niveluri cronologice presupuse (A și B vezi supra) nu produce surprize. Grupele bine reprezentate există, echilibrat, pe ambele orizonturi; cele realizate pe roată se află pe orizontul A, cele realizate cu mâna în general pe orizontul B. Nu există variații semnificative la nivelul mediilor morfologice astfel realizate.

Analogii automate:

gr. tipol. analogii

Grp1 face parte din grupa CR_05 (cu Vadu Codrii și Budureasca-Bozieni, deci o grupă olteană; forma este însă destul de comună, iar analogiile automate sunt foarte numeroase: grupa slavă 8 (oala slavă de vest), cu analogii punctuale la Praga, Slovacia (mai multe, majoritatea lucrate la roată, târzii), Moldova (Codân, grupa 7b în afara seriei slave, Bacău, Izvoare Bahna grupa 1), Muntenia (grupa 1a de la Soldat Ghivan, o piesă de la Dulceanca I, două piese de la Budureasca), Oltenia romană (grupele 6b și 7b), dar și Vadu Codrii, evident (grupa 1, ultra-dominantă)

Grp2 o altă grupă aglomerată: Ciortești (Penkovka), dar și 3 exemplare de la Mogoșani (sec. IV), grupa 7 Cireșanu (sec. V), numeroase piese de la Dulceanca (I și II), câte una de la Ciurel și Soldat Ghivan, media lotului de la Celei-Sucidava, o piesă din așezarea 2 de la Bratei (nivel A)

Grp3 Șuvița Hotarului, Sărata Monteoru (CLRL!), grupa 1b Vadu Codrii, mai multe piese din Slovacia, cu o excepție târzii; o grupă fără trecut, dar cu evident viitor

Grp4 fără analogii [vas necropolă Locusteni v. opinie Popilian, în text]

Grp5 media grupei slave 12 (= Polonia, Penkovka)

Grp6 Botoșana 5 b (CLRR!), Străulești-Măicănești (CLRR), Dulceanca I și Ciurel (ambele clm.)

Grp7 fără analogii

Grp8 inanalizabil (piese incomplete)

Grp9 inanalizabil (piese incomplete)

Tabelul solicită câteva precizări și comentarii. Analogiile sunt rezultatul unei anchete automatice a bazei de date. Firește, nu pot fi declarate analogii decât piesele existente în bază la data analizei; or, din acest punct de vedere, ceramica romană este încă slab reprezentată (spre deosebire de cea slavă, ce reprezintă mai mult de jumătate din subiecți). În al doilea rând, analogiile sunt în general foarte strânse (dacă nu se menționează altminteri), respectiv cu toleranțe de numai 10% la numeroase criterii (cele mai importante, ca raporturile înălțimilor și diametrelor, lățimile și formatele), o piesă trebuind să îndeplinească toate condițiile comparației pentru a fi declarată (pe out-put). Lucruri care par foarte asemănătoare, cu ochiul liber (ca analogia făcută de Gh. Popilian între grupa 4 și vasul de la Locusteni), pot fi refuzate de analogia automată (ceea ce, în cazul dat, s-a și întâmplat).

Un al doilea fapt interesant este paralela dintre frecvența unei grupe în sit și numărul analogiilor; aproape întotdeauna grupele numeroase au analogii numeroase. De aceea absența analogiilor pentru grupa 7 indică o grupă cu caracter strict local.

ÎNAPOI LA SUMAR ANEXE

ÎNAPOI LA INDEX

MAI DEPARTE volumetrie Gropșani