Situri răsăritene din Muntenia; Cândești

8. SITURI MARGINALE DIN MUNTENIA

[p. 130]

8.2. Situri la extremitatea răsăriteană [continuare expunere pe situri]

Un alt obiectiv important al zonei este chiar așezarea eponimă de la Cândești. Cercetată la mare grabă în 1960[35], materialele mai edificatoare de la Cândești se reduc pentru noi, muritorii de rând, la 5 fragmente superioare și un văscior întreg[36], care ar trebui să ilustreze faza finală a culturii. Punând cap la cap puținul pe care îl știm despre acest sit, se constată următoarele: ceramica lucrată la roată este la paritate cu ceramica modelată cu mâna, ceea ce - știm din așezările bucureștene definește mai degrabă siturile timpurii din arealele răsăritene ale Munteniei. Ceramica lucrată la roată este în special din specia roții lente, fapt care în sine poate duce cu gândul la secolul VII; ceramica lucrată la roată rapidă nu lipsește însă, iar în mod izolat și accidental acest raport de tehnici poate apărea în unele complexe din sec. VI, așa cum se întâmplă la Ciurel. Mai mult, speciile decorative dominante, respectiv coastele orizontale (fie și degenerate), canelurile și striurile superficiale făcute de paletă[37] (= decor involuntar) definesc orizontul cronologic din prima jumătate a intervalului culturii Ipotești-Cândești. Evident, mai mult decât aceste câteva observații nu se poate spune. Risc totuși ipoteza că așezarea de la Cândești își încetează funcționarea în momentul de debut al necropolei de la Sărata. Acest moment face obiectul unor dispute[38], dar cu destulă probabilitate se petrece înaintea jumătății secolului VI. Nu există nici un indiciu asupra existenței unor așezări târzii în această parte a Munteniei. Nu se cunosc

[p. 136]

așezările corespondente necropolei, existând doar presupuneri[39] care nu cred că se vor adeveri, fiindcă nu cred că acest grup de slavi trăia în formele consacrate din ținuturile de origine.

DETALII Vadu Anei

- Sărata Monteoru

- necropole înhumație

ÎNAPOI LA CUPRINS VOLUM I

ÎNAPOI LA INDEX

MAI DEPARTE situri nordice din Muntenia

[35] TEODORESCU 1964, p. 486.

[36] TEODORESCU 1964, p. 495, fig. 4/ 2, 5, 6 pentru fragmente. Pentru exemplarul întregibil v. TEODORESCU 1971, fig. 5/1 (desen) și 6/9 (fotografie); aceste ultime obiecte seamănă suficient de mult pentru a bănui că ar fi același obiect, dar nu suficient pentru a fi sigur. Forma este comună, în Câmpie, și, oricum, nu vom face morfologie pe un vas sau două.

[37] TEODORESCU 1964, p. 495-496, respectiv descrierea caracteristicilor fazei a IV-a a culturii, reprezentată în primul rând de Cândești; ipotezele lui Victor Teodorescu, referitoare la faze și cronologia lor, nu mai sunt de luat în considerare, nici măcar ca punct de plecare. Fac această mențiune doar pentru a evita confuzia de interpretare, la lectură (descoperirile de la Cândești nu sunt de secol VII).

[38] MADGEARU 1997, p. 121.

[39] Se bănuiește existența unei așezări într-o poziție cu 100 m. mai jos de necropolă (FIEDLER 1992, passim).