Cireșanu

SECȚIUNEA IV: GRAFICE

F.1. Cireșanu (TEODORESCU & 1993; așezarea Cireșanu) comentarii generale

statistică ceramică publicată, pe nivele (în baza de date):

- 130 Cireșanu I

- 176 Cireșanu II

- 7 nearondată (majoritatea sit Eforie) iese din discuție

a propos de nivele: am o mare nedumerire: dacă cele două nivele (reprezentând, principial, două episoade de locuire) sunt concentrate cronologic pe o perioadă atât de scurtă de timp (maxim 70 de ani, între 380-450), tipul de așezare, economie, civilizație etc. sunt identice, atunci: cum se face că totuși ele se disting stratigrafic (cele două straturi [nivele] ale așezării (...) se delimitează clar în toate secțiunile practicate..., p. 389)? Așa ceva ar putea fi vizibil, eventual, dacă s-ar interpune un nivel de abandon observabil pe toată lungimea secțiunilor, ceea ce, iarăși, la durata mică de timp, este greu de crezut. Nu există însă nici o mențiune la așa ceva, nici măcar ceva (de ex. un incendiu, o inundație...) care să lase o șansă teoretică pentru o asemenea distincție; => acuratețea întreprinderii este discutabilă

statistica alăturată, rezultată din prelucrarea întregului material publicat (imagine și text), contrazice unele date statistice publicate de autor, în același raport; astfel:

- se confirmă dominația speciei Iz (zgrunțuroasă) în fața celei Io (fină), inclusiv proporția de Iz = 61% din total CLR (Iz+Io+III)

- se confirmă tendința către echilibrul speciilor Iz și Io în nivelul 2 (Cir.2)

- nu se confirmă consolidarea statistică a ceramicii lucrate cu mâna în nivelul 2; din contră, numărul prezumat de vase scade la jumate; se continuă astfel o tendință, înregistrată de-a lungul veacurilor II-IV, de scădere a procentului acestei specii

- surprinzător, poate, importurile (III) aproape își dublează prezența; fenomenul este paralel, istoric, cu intensificarea raidurilor hunice la Dunărea de Jos; posibilitatea de sporire a mărfurilor de import prin mijloace pașnice (v. argumentul cu lipsa armelor) pare greu de reprezentat în acest context istoric

- diferențele de rezultate statistice nu surprind, deoarece autorul a prezentat procentaje prin prelucrarea unui singur complex (B.2 = Cir. 1); pentru Cir.2 evoluțiile sunt aproximate

- este regretabil că deși Teodorescu expune o clasificare a ceramicii de la Cireșanu în termeni detaliați (3 tipuri de roată; cel puțin 3 specii de pastă pentru clm.; 5 tipuri de pastă pentru Iz; 6 specii cromatice), nimic din toate acestea nu se regăsesc în catalogul descoperirilor; e păcat, fiindcă, de pildă, era vorba pe acolo de ceramică neagră lucrată cu mâna, sau CLR arsă oxidant; câte să fie de fiecare fel??

- sunt de remarcat inconsecvențe în nomenclatorul funcțional, în special la capac/ ceașcă (folosite după bunul plac al autorului, pentru piese practic identice), castron/ castronaș/ strachină; castronaș e, de pildă, 9/23 (piesă incompletă), una dintre cele mai mari din serie, cu un volum prezumat mai mare decât castroanele (v. 9/18, 22)

- în legătură cu castroanele (ca să le numim într-un singur fel), par să existe 5 tipuri:

- a) cu Is/a în jur de 0,2 (sau mai mult, v. 9/14, 19, 23)

- b) cu Is/a în jur de 0,1 (9/18, 22)

- c) cu Cs nul (acestea de mână, 9/24, 27, 28)

- d) cu morfologie similară tipului b (piesă incompletă, 13/26), dar cu o buză lățită bilateral, ca a vaselor de provizii

- e) tip bol (probabil, piesă incompletă, v. 10/2)

- a se vedea și câteva diminutive absurde (străchinioare-castronaș pentru piese cu diametru la gură de peste 20 cm.)

ÎNAPOI LA SUMAR ANEXE

ÎNAPOI LA INDEX

MAI DEPARTE F.2. (Cireșanu, mofologie vase întregi)