ceramica de la Sucidava

CAPITOLUL 5. REFERINȚA SINCRONICĂ

5.1. Ceramica romană târzie

[p. 70]

5.1.2. Ceramica dintr-un capăt de pod nord-dunărean

Al doilea lot luat în considerare pentru lumea romană târzie este constituit de 7 vase întregi de la Sucidava-Celei[4], databile în secolele V-VI, toate oale fără anse. Dintre acestea 3 alcătuiesc o grupă (1a), celelalte fiind tipuri diferite. Acest lot a fost ales doar pentru a controla variabilitatea morfologiei oalelor romane. Așa cum am văzut deja, două dintre aceste grupe au analogii la Iatrus (poz. 30 și 127, aceasta din urmă împreună cu grupe oltene și Cerneahov). Având în vedere că cele două loturi sunt contemporane, variabilitatea reciprocă este mare (5 din 7 exemplare ceramice nu au corespondent la Iatrus), ceea ce recomandă, pentru viitor, extinderea cercetării asupra lumii romane (așa cum vom vedea, în special spre cursul mijlociu al Dunării);

- grupa SCl 2(= Sucidava-Celei, poz. 128) este de asemeni analoagă grupei oltene 4b, ca și SCl 1b (poz. 127), amintită supra;

- grupa SCl 1a (poz. 782, cea mai reprezentativă numeric) intră într-un complex analogic demn de reținut: grupa regională slavă (CSV) 9b, cunoscută numai în Cehia, respectiv grupa 6 de la Praga, grupa 4a din Slovacia (având în componență numai piese târzii, după 560) și grupa 2a de la Codân (grupă care ocolește secolul VI, existând piese de acest fel numai din sec. V și VII-VIII); nici o analogie în Câmpia Română, dar 3 analogii distincte în teritorii îndepărtate, dintre care direcția principală pare cea nord-vestică! Subiect de meditație... ;

- o slabă consolare oferă grupa 1b de la Sucidava, pe al doilea tabel (poz. 1047), unde întâlnește grupa regională CR 15 (cu reprezentanți numai la Soldat Ghivan, gr. 6b) și grupa 9 din aspectul Cireșanu; pentru ca lucrurile să fie clare, intră în combinație și grupa 4b din Oltenia romană;

Așadar, ca o repetare a concluziei deja trase, legăturile Câmpiei Române cu cetățile romane de la Dunăre pot fi considerate slabe. Posibil ca augumentarea bazei de date să schimbe întrucâtva unele nuanțe; e greu de crezut însă că analizele pe alte loturi vor contrazice categoric ceea ce deja am înțeles. Rata de integrare este excelentă (80%), însă numai 20% se referă la ceramica de secol VI din Câmpia Română,

[p. 71]

în timp ce alte 20% fac trimitere în adâncimea teritoriului slav primitiv (dacă ținem seama că aceasta este grupa bine reprezentată, procentul crește la 43%, în timp ce analogiile cu urmașii munteni se reduc la 14%). Faptul că grupa principală nu face trimitere nici la alt lot roman, nici la Muntenia secolelor următoare, ci la Europa Centrală (Codân pare a fi doar o coadă geografică a fenomenului), mă face să cred că Sucidava are substanțiale legături spre Dunărea de Mijloc; de altfel, în schema administrativă a Imperiului, Dacia Ripensis (în fața căreia se află portul dunărean) este parte a Illyricum, nu a Thraciei. Deocamdată, la acest nivel de informare, acestea nu sunt decât speculații demne de verificat...

ÎNAPOI LA CUPRINS VOLUM I

ÎNAPOI LA INDEX

MAI DEPARTE ceramica de la Botoșana

[4] TOROPU 1976, fig. 1/1-7.